Виробництво пива в Україні (окрім пива безалкогольного з вмістом спирту до 0,5 об.%) у 2023 році становило 133,4 млн дал, що на 7,8% більше, ніж у 2022 році, повідомляється на сайті галузевої організації пивоварів “Укрпиво”.
Як зазначається, цей показник становить лише 78,3% до обсягів виробництва пива в Україні 2021 року.
Як повідомлялося, виробництво пива в Україні 2022 року знизилося на 27,9% порівняно з 2021 роком – до 122,8 млн дал.
До кінця 2022 року пивоварна галузь частково відновилася після падіння виробництва цього напою в першому кварталі на 50% через російське вторгнення і зупинку частини пивоварних заводів. Так, за підсумками перших чотирьох місяців року падіння становило 42,8% до аналогічного періоду 2021 року, січня-травня – 36,4%, січня-червня – 32%, січня-липня і січня-серпня – по 31,6%, січня-вересня – 30,5%, січня-жовтня – 28,6%, січня-листопада – 28,1%, усього попереднього року – 27,9%.
ПрАТ “Українська фінансова житлова компанія” (“Укрфінжитло”) планує істотно збільшити частку клієнтів на первинному ринку нерухомості і підтверджує наявність можливості для видачі 12 тис. кредитів за програмою “еОселя”, повідомляє його прес-служба.
“Минулий рік показав, що ми маємо можливість розвивати “еОселю” та адаптувати її до вимог ринку та клієнтів. Ми залучили додаткове фінансування, незважаючи на складнощі, і реалізували кредитний портфель, який лише на 60 млн грн менший від обсягу всього іпотечного кредитування в Україні в довоєнному успішному 2021-му”, – цитується в релізі голова правління “Укрфінжитла” Євген Мецгер.
За його словами, у цієї програми є фінансовий ресурс на видачу приблизно 12 тис. кредитів 2024 року.
“Наше завдання – розширити умови програми, і ми вже це зробили (зміни до постанови КМУ №856 передбачають використання сертифікатів за знищене житло як внесок за еОселею – ІФ). Треба збільшувати вибір житла, причому саме на “первинці”, щоб програма більше працювала саме на відновлення економіки держави”, – додав Мецгер.
За словами керівника департаменту розвитку партнерських проєктів та альтернативних продуктів компанії Андрія Тарасенка, сьогодні в рамках “еОселі” банками вже акредитовано 55 багатоквартирних будинків від 18 забудовників.
“Пріоритетом для нас є первинний ринок. Нове сучасне житло користується сьогодні попитом у громадян, і наше завдання цей попит задовольняти”, – підкреслив Тарасенко.
У зв’язку з цим “Укрфінжитло” закликає банки, які вже долучилися до програми, та фінустанови, які розглядають таку можливість, змістити акцент кредитування саме на первинний ринок.
Як повідомлялося, програма доступного іпотечного кредитування “еОселя” запрацювала в Україні з жовтня 2022 року. На пільгову іпотеку під 3% річних терміном до 20 років із початковим внеском від 20% вартості житла можуть претендувати військовослужбовці-контрактники ЗСУ, працівники сектору безпеки й оборони, медпрацівники, педагоги, наукові співробітники.
З 1 серпня подати заявку на участь у програмі “еОселя” під 7% можуть ветерани війни, учасники бойових дій, внутрішньо переміщені особи (ВПО) і громадяни, які не мають власного житла, більшого за нормативну площу.
У цю програму інтегровано сім банків-партнерів: Ощадбанк, ПриватБанк, Укргазбанк, Глобус банк, Sky Bank, Укрексімбанк і СЕНС. Подати заявку на участь у програмі можна в мобільному застосунку “Дія”.
На 17 січня обсяг виданих кредитів за “еОселяе” сягнув 9,993 млрд грн, позики було видано для 6654 сімей. При цьому 29,4% квартир придбано у забудовників: 1840 у готових будинках і 111 у тих, що зводяться.
Україна 2023 року знизила експорт титановмісних руд і концентрату в натуральному вираженні на 96,4% порівняно з 2022 роком – до 11,648 тис. тонн.
Згідно зі статистикою, оприлюдненою Державною митною службою (ДМС), у грошовому вираженні експорт титановмісних руд і концентрату скоротився на 85,1% – до $19,426 млн.
При цьому основний експорт здійснювався до Туреччини (38,21% поставок у грошовому виразі), Японії (16,53%) та Індії (6,12%).
Україна імпортувала в зазначений період 1 тонну такої руди з Нідерландів на $2 тис.
Як повідомлялося, Україна 2022 року знизила експорт титановмісних руд і концентрату в натуральному виразі на 41,8% порівняно з попереднім роком – до 322,143 тис. тонн, у грошовому виразі на 19,6% – до $130,144 млн. Водночас основний експорт здійснювали до Чехії (47,91% постачань у грошовому виразі), США (11,94%) і Румунії (9,75%).
Україна 2022 року імпортувала 196 тонн аналогічної продукції із Сенегалу (70,41%) і Туреччини (29,59%) на суму $115 тис.
В Україні наразі титановмісні руди видобувають здебільшого в ПрАТ “Об’єднана гірничо-хімічна компанія” (ОГХК), в управління якого передано Вільногірський гірничо-металургійний комбінат (ВГМК, Дніпропетровська обл.) та Іршанський гірничо-збагачувальний комбінат (ІГЗК, Житомирська обл.), а також на ТОВ “Межирічинський ГЗК” і ТОВ “Валки-Ільменіт” (обидва ТОВ – Іршанськ Житомирської обл.). Крім того, виробничо-комерційна фірма “Велта” (Дніпро) побудувала ГЗК на Бірзулівському родовищі потужністю 240 тис. тонн ільменітового концентрату на рік.
Крім того, виробничо-комерційна фірма “Велта” (Дніпро) побудувала ГЗК на Бірзулівському родовищі потужністю 240 тис. тонн ільменітового концентрату на рік.
експорт титановмісних руд, Об'єднана гірничо-хімічна компанія
Українці стали рідше купувати побутову техніку та електроніку. В OLX розповіли, як змінились уподобання та потреби українців.
За даними OLX Україна, мобільні телефони та смартфони залишаються лідером за попитом в українців серед товарів у розділі Електроніка. У 2023 році на платформі опублікували 1,1 млн оголошень, на які отримали майже 15 млн відгуків. Проте попит на цей товар знизився. У 2022 було понад 17 млн відгуків на 1,1 млн пропозицій. Медіанна ціна на телефони торік становила 4 800 грн, що на 900 грн дорожче за показники 2022 року.
На другому місці комплектуючі та аксесуари для комп’ютерної техніки. У 2023 було опубліковано 455 тисяч оголошень, що на 16 тисяч менше показника 2022 року. Торік продавці отримали 2,7 млн відгуків, проти 3 млн у 2022. Медіанна вартість – 780 грн, у 2022 – 700 грн.
Третє місце за ноутбуками. З усього топу товарів тут найвища медіанна ціна – 7 200 грн. Це на 300 грн вище показника 2022 року. Загалом за минулий рік українці опублікували 426 тисяч подібних оголошень, на які отримали 2,6 млн відгуків. Якщо порівнювати з показниками 2022 року, то кількість відгуків зменшилась на 800 тисяч, а пропозицій навпаки зросла – на 5 тисяч оголошень більше.
У порівнянні з 2022 роком у 2023 з’явилось більше оголошень про продаж холодильників, приставок, навушників та пральних машин. Для цих груп товарів також характерним є падіння попиту. Усі вони зросли у вартості за рік, окрім приставок, які здешевшали з 6 000 до 5 700 грн.
Український бізнес демонструє стійкість в умовах повномасштабної війни та знаходить нові інструменти для розвитку. Збільшилась частка компаній, які працюють на повну, перестали втрачати клієнтів та замовників — це свідчить про стабілізацію бізнес-діяльності впродовж 2023 року. Все більше українських компаній знаходять джерело зростання у виході на зарубіжні ринки.
Такі дані оприлюднені у щорічному дослідженні Київстар Бізнес, яке базується на опитуванні представників бізнесу різних масштабів та галузей.
«Київстар тісно взаємодіє з українським бізнесом, є надійним партнером та провайдером інноваційних сервісів. Щоб пропонувати актуальні рішення, ми постійно досліджуємо зміни бізнес-середовища та трансформацію поведінки наших партнерів. Результати цього опитування показують тренд на зростання бізнес-активності, а також інтенсивніше впровадження інновацій для бізнесу, перегляд стратегій та портфелю товарів і послуг», – коментує Костянтин Вечір, B2B-директор Київстар.
Загальна ситуація в бізнесі покращилася. Більшість опитаних компаній (62%) працюють на повну потужність, ще 24% – з певними обмеженнями, а 5% закрилися. Причини зупинки бізнесів були різні. Одна з тих, що назвали респонденти – мобілізація працівників. Хоча, деяким власникам і менеджерам вдавалося керувати компаніями навіть з лав ЗСУ.
Все більше компаній виходять на закордонні ринки. За рік українському бізнесу вдалося посилити міжнародне співробітництво. Так, протягом минулого року кількість компаній, які працюють із закордонними ринками, збільшилася з 4% до 17%. Йдеться переважно про представників IT та промислового виробництва.
Працівники повертаються в офіси. Майже 50% компаній протягом 2023 року працювали повністю офлайн. Гібридний формат роботи залишається важливим (32%), але вже не таким популярним, як раніше. Лише 18% компаній працювали повністю віддалено в межах України, а 3% – із-за кордону.
Дохідність компаній низька, але рух вперед є. 32% опитаних компаній заявили про збільшення прибутку, в 2022 році таких було лише 20%. Водночас 48% бізнесів скоротили свої прибутки, хоча у 2022-му про це говорили 58%. Фінансову стабільність зберегли 6% підприємств, які змін у прибутку не зафіксували.
Бізнес продовжує адаптувати робочі процеси. Серед найпопулярніших змін – перерозподіл обов’язків працівників (38%), короткострокове планування (31%), зміна звичних бізнес-процесів (29%). Були змушені скоротити персонал 30% компаній, але водночас 14% підприємств навпаки розширили штат співробітників.
Для оптимізації роботи компанії активно використовують нові технології. Серед інструментів, які представники бізнесу називали найчастіше – штучний інтелект, хмарні сервіси для роботи з документами (наприклад, Microsoft 365), CRM та інше.
Детальніше про результати дослідження читайте на Kyivstar Business Hub.