Авіакомпанія “Міжнародні авіалінії України” (“МАУ”) презентує зимовий розклад рейсів.
Як повідомила прес-служба “МАУ” в середу, зокрема, з моменту зміни розкладу 31 жовтня “МАУ” продовжить виконувати внутрішні рейси спільно з авіакомпанією-партнером до Харкова, Львова, Дніпра, Запоріжжя та Івано-Франківська, а також власні регулярні рейси до Одеси.
Міжнародні рейси авіакомпанія здійснюватиме за 26 маршрутами. З Києва, зокрема, “МАУ” літатиме в Амстердам, Лондон, Париж, Вільнюс, Берлін, Баку, Кишинів, Рим, Мілан, Ларнаку, Афіни, Женеву, Єреван, Тель-Авів, Барселону, Дубай, Делі, Каїр, Мюнхен, Тбілісі, Стамбул і Прагу. З Одеси – до Стамбула й Тель-Авіва. Також у Тель-Авів компанія планує літати з Харкова та Дніпра.
Крім того, в січні 2022 року “МАУ” має намір збільшити частоту рейсів з Києва до Мюнхена (додаткові рейси – 2, 9 і 16 січня), Женеви (додаткові рейси – 2, 3 і 9 січня) і Праги (додаткові рейси – з 27 по 30 грудня і з 3 по 8 січня).
Фонд державного майна (ФДМ) під час аукціону в середу продав АТ “Перший київський машинобудівний завод” (ПКМЗ, раніше – завод “Більшовик”) за 1,429 млрд грн.
Аукціон, який тривав близько 10 хвилин, відбувся в один раунд, під час якого учасник 3 запропонував ціну в 1,409 млрд грн, а учасник 1 – ТОВ “Дженерал Комерс” – запропонував 1,429 млрд грн.
Під час аукціону ціна підвищилася на 40 млн грн.
Учасником 2 стало ТОВ “Інвест Новація”, учасником 3 – ТОВ “ДК Каскад”. Бенефіціаром останнього є закритий недиверсифікований корпоративний інвестфонд “Каскад-інвест”, бенефіціаром якого, у свою чергу, є Віталій Хомутиннік.
ТОВ “Дженерал Комерс” зареєстровано в Києві у 2018 році, статутний капітал – 4,1 тис. грн. Керівник – Ігор Хижняк.
Компанія була замовником реставрації Нікольських воріт із казармами під багатофункціональний комплекс на Арсенальній площі в столиці.
Кінцевий бенефіціар компанії, Володимир Довгополов, є також засновником із часткою 9,99% компанії з управління активами “ЮДП ЕССЕТ Менеджмент”.
Як пояснив голова Фонду держмайна Дмитро Сенниченко, після аукціону процедура передбачає 10 днів на підписання договору, 30 днів на сплату зазначеної суми, а також узгодження Антимонопольного комітету.
Стартову ціну АТ “ПКМЗ” було встановлено на рівні 1,39 млрд грн. Згідно з приватизаційними умовами, новий власник має погасити заборгованості ПКМЗ перед трудовим колективом, держбюджетом та іншими кредиторами (на сьогодні борги налічують понад 500 млн грн), виконати чинний колективний договір і не допустити звільнення протягом визначеного строку.
Крім цього, покупцеві необхідно інвестувати в модернізацію підприємства щонайменше 57 млн грн протягом трьох років, зберегти частину виробництва, що має потенціал, на майданчику в Києві або Жашкові, або інших виробничих потужностях в Україні.
Ассоциация плательщиков налогов Украины огласила результаты Всеукраинского рейтинга “Добросовестные плательщики налогов-2020” и отметила лучших. На победу в рейтинге претендовало 127 национальных компаний из разных сфер экономики. Жюри рейтинга выбрало среди них победителей в 17 номинациях.
Киевстар стал победителем рейтинга с самым высоким результатом среди крупных предприятий отрасли информации и телекоммуникаций. Так за 2020 год компания перечислила в госбюждет 9,3 млрд грн налогов и сборов, что на 14% больше, чем годом ранее.
Кроме того, Киевстар ежегодно инвестирует миллиарды гривен в развитие в Украине современных мобильных технологий. Выполняя свои обязательства по Меморандуму об обеспечении максимального покрытия сетями 4G, который мобильные операторы подписали с Правительством Украины, Киевстар в 2020 и первой половине 2021 года инвестировал 7,3 млрд грн в строительство 4G сетей. На сегодня услуги 4G от Киевстар есть на территории, где проживает 89% населения Украины. Благодаря доступности новых мобильных технологий использование мобильного интернета на абонента в городах и селах практически сравнялось.
Александр Когут, директор по регуляторному обеспечению Киевстар: “Социально-экономическая стабильность и благополучие общества во многом зависят от ответственного бизнеса, который наполненяет госбюджет. Однако это требует усилий всех сторон. В частности, важно, чтобы государство минимизировало сложности для работы предприятий и не создавало дополнительного бюрократического и фискального давления”.
Киевстар развивает бизнес с учетом потребностей общества. Компания помогает Национальной полиции Украины в поиске пропавших детей, поддерживает образовательные проекты для школьников, организует стажировки для студентов, инициировала проект SMS-благотворительности “Детская надежда”, внедрила платформу с онлайн уроками по новым мобильным технологиям для людей элегантного возраста. В 2020 году Киевстар выделил 30 млн грн для закупки в больницы Украины аппаратов искусственной вентиляции легких, мониторов жизнедеятельности пациентов, защитных костюмов для медиков, и др.
Рейтинг «Добросовестные плательщики налогов» основывается на данных Государственной налоговой службы Украины. При оценке рейтинговая комиссия также учитывает достижения компаний по соблюдению налоговой дисциплины, количеству официально трудоустроенных людей, суммы средств, выделяемых на благотворительность и социальные программы.
Справка о Киевстар
Киевстар – крупнейший украинский оператор телекоммуникаций, которого выбрали около 26 млн абонентов мобильной связи и более 1 млн абонентов “Домашнего интернета”. Компания предоставляет услуги на основе широкого спектра мобильных и фиксированных технологий, в том числе 4G. На сегодня 89% населения Украины живет в зоне сети LTE Киевстар. Компания лидирует на рынке мобильной, фиксированной связи, интернета и конвергентных услуг (связь, интернет, ТВ). Киевстар предоставляет инновационные решения с использованием Big Data, IoT, Cloud solutions, мобильные финансовые услуги и др. Акционеры Киевстар – международная Группа VEON, головной офис в Нидерландах. Акции Группы находятся в обращении на фондовых биржах NASDAQ (Нью-Йорк) и Euronext (Амстердам). Киевстар 24 года работает в Украине, и признан как самый дорогой бренд Украины, крупнейший плательщик налогов на рынке связи, лучший работодатель и социально ответственная компания. Дополнительная информация: pr@kyivstar.net, www.kyivstar.ua.
Він не дитина, що швидко росте: Пацієнтські організації проводять кампанію інформування про акромегалію
1 листопада відзначається Всесвітній день поширення інформації про акромегалію — рідкісне захворювання, яке проявляється в надмірному рості кісток, м’яких тканин та внутрішніх органів. Ця дата була заснована Всесвітнім альянсом гіпофізарних організацій WAPO (World Alliance of Pituitary Organizations) з метою підвищення обізнаності населення про це захворювання і особливості життя пацієнтів, які страждають на акромегалію.
До цього дня, а саме 29 жовтня 2021 року о 14.00, Громадська спілка «Орфанні захворювання України» разом з провідними лікарями України, які опікуються пацієнтами з акромегалією, проводитимуть Круглий стіл (в онлайн форматі), основна мета якого — привернути увагу чиновників всіх регіонів до проблем забезпечення лікуванням пацієнтів з акромегалією.
У програмі Круглого столу заплановане обговорення таких питань, як мультидисциплінарний підхід до лікування пацієнтів з акромегалією, ситуація з наданням медичної допомоги пацієнтам з акромегалією та іншими орфанними захворюваннями в Україні, впровадження реєстру пацієнтів з акромегалією та гіпофізарним гігантизмом в регіонах України, позитивний досвід виконання регіональної програми з акромегалії (кроки, які потрібно зробити кожному пацієнту) та інше.
Реєстрація для участі у заході – https://forms.gle/YpwXbAQJJxoLAqGV6
Онлайн підключення: платформа Zoom – https://us02web.zoom.us/j/82978283956?pwd=VEtHRWQ5S2MwUXFFQ2Vpcm02U2VtQT09 , Meeting ID: 829 7828 3956, Passcode: 852906
YouTube – https://youtu.be/9RF7y3j81eA
Окрім того, для привернення уваги суспільства та здійснення просвітницької роботи Громадська спілка розмістить плакати в центральних районах восьми міст України (Києва, Запоріжжя, Харкова, Одеси, Ужгорода, Луцька, Дніпра, Чернігова) з інформацією про акромегалію
Контакт для медіа: Тетяна Кулеша, Голова Ради ГС «Орфанні захворювання України», 067 465 81 42
Порушники природоохоронного законодавства завдали довкіллю за січень-вересень 2021 року збитків на понад 2 млрд грн, із яких половина нанесена земельним ресурсам, повідомляється на сайті Державної екологічної інспекції (ДЕІ) в понеділок.
“Держекоінспекція склала понад 35 тис. протоколів про адміністративні порушення, притягнула до відповідальності майже 32 тис. осіб. За матеріалами ДЕІ відкрито понад 400 кримінальних проваджень”, – наводить відомство слова свого голови Андрія Мальованого.
За його даними, третина полігонів для зберігання сміття в країні не відповідають екологічним вимогам. Крім того, внаслідок їх переповненості побутове сміття вивозиться до не призначених для цього місць, де викликає забруднення ґрунтів, водойм і загибель тварин.
Відомство наголосило, що вирішити питання створення інфраструктури поводження з відходами в більшості територіальних громад може ухвалення народними депутатами законопроекту №2207-1д “Про управління відходами”, який очікує ухвалення у другому читанні.
“Одна з вимог законопроекту – створення мережі муніципальних пунктів роздільного збору для різних видів побутових відходів. Це дасть змогу гарантувати достатню кількість матеріалів для вторинної переробки, що, у свою чергу, залучить до сфери інвестиції. Бізнес буде зацікавлений у будівництві сміттєпереробних і сміттєспалювальних заводів”, – уточнив Мальований у повідомленні ДЕІ.
Проект закону також впроваджує зобов’язання для виробника щодо переробки відходів, які утворюються внаслідок використання його продукції, що дасть змогу зменшити навантаження тергромад щодо поводження з відходами.
Як повідомлялося, Європейська Бізнес Асоціація (ЄБА) у жовтні 2020 року закликала Верховну Раду прибрати із законопроекту №2207-1д можливість платити екологічний податок як альтернативу створенню системи розширеної екологічної відповідальності виробника.
Тоді ж асоціація навела дані голови комітету ВР з питань екологічної політики та природокористування Олега Бондаренка, згідно з якими законопроект розглядатимуть орієнтовно в листопаді 2021 року.
АТ “Укрзалізниця” (УЗ) з 4 листопада 2021 року відновлює курсування поїзда №67/68 Київ – Варшава після півторарічної перерви через карантинні обмеження, повідомила прес-служба УЗ у понеділок.
Зазначається, що з Києва поїзд відправлятиметься о 18:48, прибуття до Варшави буде о 09:02. Назад поїзд відправлятиметься о 17:10, прибуття до Києва – об 11:00.
Як повідомлялося, УЗ відновила міжнародне сполучення з Польщею 10 жовтня, запустивши поїзд Київ – Перемишль.