Котирування міжбанківського валютного ринку України (грн за 1 PLN, період з 01.05.23 по 31.05.23)
Джерело: Open4Business.com.ua та experts.news
Протягом січня – липня 2023 року послугами Київського міського центру зайнятості скористались майже 21 тис. громадян, що шукали роботу, з них 15,6 тис. мали статус зареєстрованого безробітного.
3,3 тис. роботодавців співпрацювали з Київським міським центром зайнятості протягом січня-липня 2023 року; в базі даних міської служби зайнятості налічувалося 18,3 тис. пропозицій роботи.
Станом на 1 серпня 2023 року на обліку перебувало 2,8 тис. безробітних та налічувалось 7,8 тис. вакансій.
У розрізі професій найбільший попит роботодавців спостерігався на працівників сфери торгівлі та послуг (21%), серед яких затребувані стрільці, продавці продовольчих товарів, продавці-консультанти, кухарі, соціальні робітники, поліцейські патрульної служби, охоронники, помічники вихователів.
Високий попит (18%) на вчителів закладів загальної середньої освіти, фармацевтів, вихователів закладів дошкільної освіти, інженерів, лікарів загальної практики, сімейних лікарів, практичних психологів, економістів.
Також високий попит на кваліфікованих робітників з інструментом – 17% (швачки, електромонтери з ремонту та обслуговування електроустаткування, слюсарі різних спеціальностей, монтажники радіоелектронної апаратури та приладів, електрогазозварники, малярі).
Залишається високим попит (по 13% відповідно) на представників найпростіших професій (робітники з комплексного прибирання будинків, прибиральники службових приміщень, двірники, підсобні робітники, прибиральники територій, вантажники) та на фахівців із досвідом роботи – сестер медичних (братів медичних), бухгалтерів, сестер медичних (братів медичних) з дієтичного харчування, асистентів вчителя, електромеханіків, вихователів.
Серед робітників з обслуговування устаткування (10%) затребувані водії автотранспортних засобів, токарі, трактористи, машиністи залізнично-будівельних машин, водії трамваїв, оператори верстатів з програмним забезпеченням, машиністи помпових установок, фрезерувальники.
За сприяння Київського міського центру зайнятості отримали роботу 3,2 тис. осіб.
Департамент транспорту та міської мобільності Вінницької міської ради 10 серпня оголосив про намір укласти з СК “Місто” договір (Вінниця) на страхування 30 автобусів і 40 тролейбусів.
Як повідомляють у системі електронних закупівель Prozorro, цінова пропозиція компанії становила 131,358 тис. грн за очікуваної вартості – 131,610 тис. грн.
Як повідомлялося, роком раніше переможцем аналогічного тендера була також СК “Місто”.
СК “Місто”, зареєстрована 2008 року, спеціалізується на наданні послуг у сфері ризикового страхування.
Міське комунальне підприємство “Вінницький фонд муніципальних інвестицій” є власником 24,59% акцій у СК “Місто”, територіальна громада Вінниці – 74,9508%.
Рахункова палата проведе 2 аудита в рамках співробітництва з USAID та Рахунковою палатою США, повідомив в інтерв’ю “Главкому” заступник голови Рахункової палати, який тимчасово виконує повноваження голови, Андрій Майснер.
Агентство США з міжнародного розвитку USAID разом із Government Accountability Office (Рахунковою палатою США) запустили новий проєкт співпраці з Рахунковою палатою України. У його рамках найближчим часом Рахункова палата має намір провести два великих аудити.
“Вся міжнародна фінансова допомога, яка потрапляє в Україну, не може бути використана на підтримку нашого оборонного сектора. І цієї умови Україна чітко дотримується. Тому перший аудит – стосується прямої бюджетної підтримки уряду США для забезпечення життєво важливих потреб населення України в умовах війни. Приблизна сума підтримки американської допомоги становить $1 млрд. Перевірками буде охоплено період з 24 лютого 2022 року. Зокрема, перевірятимуться кошти американських платників податків, що надійшли до нас безповоротно та витрачені на оплату житлових субсидій в Україні, зарплати освітян, реалізацію програми “Єпідтримка” (одноразові виплати по 6,5 тис. грн під час війни). За допомогою цього аудиту Рахункова палата України дослідить та зможе надати ґрунтовні висновки та рекомендації, на які очікує зокрема і Конгрес США”, – сказав він. .
За його словами, другий аудит – фінансова підтримка США системи охорони здоров’я України під час війни. Тобто, це донорські кошти, які зайшли на реалізацію програми медичних гарантій Національної служби здоров’я України. Сума видатків – понад $1,7 млрд.
“Американські конгресмени очікують результатів цих двох аудитів. Їм важливо знати і бачити ефективність використання наданої допомоги Україні. Наразі 25 аудиторів Рахункової палати, котрі будуть задіяні у цих аудитах, пройшли підготовку у Кракові спільно з американськими аудиторами”, – повідомив Майнер. .
За його словами, міжнародних донорів цікавить не стільки фіксація порушень і нецільове використання допомоги (хоча це також важливо), скільки швидке врегулювання виявлених проблем і нівелювання ідентифікованих аудитами ризиків. Тобто, іноземні партнери слідкуватимуть, наскільки оперативно уряд та підпорядковані йому міністерства та відомства, які є розпорядниками коштів, реагуватимуть на усунення проблем, виявлених Рахунковою палатою. В цьому питанні має бути повна державницька синергія, відзначив Андрій Майснер.
GOVERNMENT_ACCOUNTABILITY_OFFICE, USAID, АУДИТ, МАЙСНЕР, РАХУНКОВА_ПАЛАТА
Грошова маса (агрегат M3) в Україні після зростання в червні на 2,6% у липні додала ще 2,2%, або 59,5 млрд грн, і досягла 2 трлн 788,4 млрд грн, повідомив Нацбанк.
Згідно з даними на його сайті, зростання депозитів у сьомому місяці цього року сповільнилося до 2,3% з 2,8% у червні та знову було забезпечено переважно гривневими депозитами, які після підвищення в червні на 3,7% у липні збільшилися ще на 3,3%, або 45,7 млрд грн – до 1 трлн 420,2 млрд грн.
Валютні депозити, що зросли в червні на 6,7 млрд грн, у липні збільшилися лише на 1,2 млрд грн, або 0,2% – до 690,3 млрд грн (у гривневому еквіваленті).
Грошові кошти в обігу поза банками (M0) після приросту в червні на 2,3%, у липні додали ще 1,9% – до 677,0 млрд грн, перевищивши рівень початку цього року (666,1 млрд грн).
Зростання грошової бази (резервних коштів) після сповільнення в червні до 1,6% у липні прискорилося до 3,9%, становивши 35,6 млрд грн, – до 943,0 млрд грн. Така динаміка пов’язана зі збільшенням у липні на 9,4%, або на 22,9 млрд грн, резервних коштів банків – до 266,0 млрд грн і на 3,3%, або на 15,7 млрд грн депозитних сертифікатів – до 494,6 млрд грн.
Обсяг усіх кредитів у липні зріс уперше за останні 12 місяців – на 0,5%, або 4,8 млрд грн – до 943,0 млрд грн. Зокрема, гривневі кредити збільшилися на 0,4%, або на 2,9 млрд грн – до 697,4 млрд грн, тоді як валютні – на 0,8%, або на 1,9 млрд грн, до 2457 млрд грн.
Загалом за сім місяців цього року грошова маса збільшилася на 11,5%, база – на 19,0%, тоді як грошові кошти в обігу поза банками – на 1,6%.
Депозити зросли на 15,1%, зокрема гривневі – на 17,9%, валютні – на 9,5%, тоді як кредити скоротилися на 4,7%, зокрема гривневі – на 3,7%, валютні – на 7,6%.
Як повідомлялося, грошова маса в Україні 2022 року після зростання на 12% 2021 року збільшилася ще на 21%, або на 435,2 млрд грн.
Депозити за минулий рік зросли на 23,6%, або на 350,8 млрд грн, зокрема гривневі – на 19,1%, або на 193,9 млрд грн, тоді як валютні (у гривневому еквіваленті) – на 33,1%, або на 156,9 млрд грн.
Грошова база 2022 року збільшилася на 19,6% порівняно з 11,2% роком раніше. Водночас грошові кошти в обігу поза банками за рік збільшилися на 14,6%, або на 85,1 млрд грн.
Обсяг кредитів 2022 року знизився на 3,8%, або на 39,1 млрд грн. При цьому гривневі скоротилися на 13,4 млрд грн, тоді як валютні – на 25,7 млрд грн.
МВФ в оновлених наприкінці червня матеріалах за програмою EFF прогнозує зростання грошової бази цього року на 25,3%, маси – на 22,0% і скорочення кредитів недержавному сектору на 12,5%.
Нацбанк в оновленому наприкінці липня прогнозі очікує збільшення грошової бази цього року на 24,1%, маси – на 19,2%.
Компанія “ТАС-Логістик”, що входить до фінансово-промислової групи “ТАС”, у січні-червні 2023 року наростила чистий дохід майже в 3,3 раза порівняно з аналогічним періодом 2022 року – до 849,29 млн грн.
Згідно з оприлюдненою в системі розкриття інформації Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (НКЦПФР) проміжною звітністю компанії, її чистий прибуток збільшився майже у 20 разів – до 199,22 млн грн.
Компанія в січні-червні отримала 323,26 млн грн операційного прибутку – у 2,3 раза більше, ніж роком раніше, а валовий прибуток збільшився більш ніж у 2,5 раза – до 434,56 млн грн.
У документі наголошується, що причин для значного падіння доходу, незважаючи на воєнні дії, компанія не бачить, однак ситуація із заявками на перевезення в другому кварталі 2023 року погіршилася через два важливих чинники: заборону експорту сільгосппродукції до країн Східної Європи та припинення в липні роботи зернового коридору.
“У наступні роки очікуємо загальну оптимізацію кількості вагонів у мережі та збільшення попиту й ціни, а отже – зростання прибутковості. Крім того, позитивним важелем підвищення ринку має стати зростання врожаю порівняно з 2022 роком”, – наголошується у звіті.
При цьому планується продовжувати розширення присутності на логістичному ринку України та розвиток на ринках сусідніх держав.
“За останні три роки товариство залучило понад 900 млн грн інвестицій у формування власного парку вагонів, що дало змогу посісти лідируючу позицію серед власників приватного рухомого складу. За оцінками керівництва, товариство посідає четверте місце за кількістю зерновозів серед приватного парку зерновозів і його частка серед операторів вагонів, враховуючи “Укрзалізницю”, становить 5,5%”, – повідомляється у звіті.
При цьому уточнюється, що компанія посідає перше місце серед власників нових вагонів-зерновозів (до 10 років) з часткою 14%, і серед вагонів-зерновозів з непродовженим терміном служби, з часткою 13% ринку.
Компанія зазначає, що вибудовує стабільне партнерство з агрохолдингами і трейдерами на умовах довгострокових угод з перевезення вантажів.
У поточному році, зокрема, придбано 55 вагонів-платформ, 21 цистерну та укладено договір на купівлю ще 21 цистерни, отримання яких очікується в третьому кварталі поточного року.
При цьому “ТАС-Логістик” надає перевагу придбанню сучасних вагонів зі збільшеним об’ємом кузова та збільшеною вантажопідйомністю, що дає змогу зменшити собівартість перевезення тонни вантажу та додає додаткових переваг при залученні нових клієнтів.
Серед конкурентних переваг серед компаній-операторів власників рухомого складу “ТАС-Логістик” зазначає, зокрема, один із найбільших приватних парків вагонів, більша частина якого складається з нових вагонів (1000 вагонів виробництва 2018-2023 років); низьке боргове навантаження порівняно з конкурентами; надання повного комплексу транспортно-логістичних послуг із перевезення зернових та олійних вантажів.
“ТАС-Логістик” заснована 2008 року і входить до фінансово-промислової групи “ТАС” бізнесмена Сергія Тігіпка.
За інформацією на її сайті, парк компанії налічує понад 2020 вагонів, зокрема 1700 зерновозів, 160 піввагонів, 161 платформу і 32 цистерни. У 2017-2021 році придбано понад 1700 вантажних вагонів у АТ “Дніпровагонмаш” (входить до групи ТАС) і Крюківського ВСЗ. У 2022 році компанія купила 161 залізничну платформу.
Згідно з фінзвітом на сайті компанії, 2022 року чистий дохід “ТАС-Логістик” зріс у 4,4 раза до 2021 року – до 1 млрд 630 млн грн, чистий прибуток – у понад вчетверо, до 386,5 млн грн.
Групу “ТАС” засновано 1998 року бізнесменом Тігіпком. Сфера її бізнес-інтересів охоплює фінансовий сектор (банківський і страховий сегменти) та аптечний, а також промисловість, нерухомість, венчурні проєкти.