Понад 35 тис. квартир ввели в експлуатацію в Україні у 2022 році, найбільше – у Києві та області, повідомляють на порталі нерухомості ЛУН.
За його даними, близько 13,2 тис. квартир було введено в Києві, 7,2 тис. – у Київській області. Серед лідерів також Львів – 3,8 тис., Одеса – 2,3 тис., Івано-Франківськ – 1,6 тис. квартир.
Найбільше черг новобудов, які отримали сертифікат про введення в експлуатацію, зафіксовано в Київській області (66), Києві (40) і Львові (32). Понад десять черг введено також в Івано-Франківську (17), Одесі (12), Тернополі, Луцьку та Хмельницькому (по 10).
Водночас кількість об’єктів на старті будівництва у 2022 році скоротилася вдвічі: станом на третій квартал розпочато будівництво 68 тис. нових квартир, повідомляє портал.
Як повідомляє ЛУН, інтерес до купівлі житла знизився вдвічі порівняно з довоєнним початком року. Так, у Києві показник становить 45% від лютневого, у Львові – 54%, Одесі – 43%, Ужгороді – 68%, Дніпрі – 57%.
Водночас вартість житла зросла, незважаючи на зниження попиту. За даними порталу, вартість 1 кв. м у найпопулярнішому класі житла – “комфорт” – у столиці зросла на 37%, до 37 тис. грн, у Львові – на 60%, до 38,3 тис. грн. грн, в Ужгороді – на 57%, до 34,2 тис. грн, в Івано-Франківську – на 63%, до 222 тис. грн, в Одесі – на 56%, до 35,9 тис. грн, у Дніпрі – на 44%, до 33,1 тис. грн, у Полтаві – на 37%, до 30 тис. грн.
На кінець року вартість найдешевшої 1-кімнатної квартири в Києві зросла на 66% з початку року і становить 2,3 млн грн, 2-кімнатної – “плюс” 70%, 3,2 млн грн, ціна 3-кімнатної зросла на 76%, до 4,4 млн грн.
ЛУН підрахував, що кількість доступних до продажу новобудов у Києві становить 83% (182 новобудови до кінця року) від довоєнного початку року, у Львові – 103% (121 новобудова), в Одесі – 72% (79 об’єктів), у Дніпрі – 63% (42), Івано-Франківську – 98% (70), у Хмельницькому – 77% (56), у Тернополі – 132% (69).
“Через війну і втрати в економіці житло стало менш доступним, а потреба в ньому – значно гострішою. Можна вже стверджувати, що понад 1 млн сімей в Україні потребують нового житла. Задовольнити цей попит лише вже збудованими квартирами неможливо – такої кількості квартир немає в продажу, тому на Україну чекає етап Великого житлового будівництва. Держава це розуміє і має в планах розширення масштабів пільгової іпотеки, але цього все ще буде недостатньо для покриття потреб ВПО, тому очікуємо на подальші кроки з боку влади”, – резюмував маркетинг-директор ЛУН Денис Судилковський.
Ціна біткойна впала більш ніж на 60% за підсумками 2022 року: наприкінці грудня криптовалюта перебувала на позначці близько $16,500 тис. порівняно з історичним максимумом на рівні майже $70 тис., який було досягнуто в листопаді 2021 року.
Підтримку біткойну 2021 року надав приплив капіталу на ринки і вкрай низькі або нульові відсоткові ставки, водночас експерти Goldman Sachs на той момент навіть порівнювали біткойн із золотом, пише Trading Economics.
Тим часом стрибок інфляції у 2022 році та посилення фінансових умов спровокували крах ринку криптовалют.
Розпродаж посилився спочатку на тлі обвалу стейблкойна TerraUSD, а потім після банкрутства криптовалютної біржі FTX, другої за величиною у світі.
Курс біткойна в п’ятницю знижується на 0,8% і становить $16,471 тис., згідно з даними CoinDesk.
Географічна структура загального обсягу експорту товарів і послуг у 2021 році (тис. дол. США)
579 заправок брендів U.GO і “Укрнафта”, які є частиною групи “Нафтогаз”, мають відповідне обладнання та готові працювати в умовах блекауту, повідомляють у прес-релізі компанії в п’ятницю.
“Заправки представлені у 20 областях України та Києві”, – зазначили в групі.
З повним переліком автозаправних станцій можна ознайомитися на сайті групи “Нафтогаз” Power Drive: заправляйся на заправках U.GO та Укрнафта навіть в умовах блекауту | Нафтогаз України (naftogaz.com).
“Підприємства групи “Нафтогаз” роблять усе можливе, щоб підтримати Україну та українців під час війни. Тож будемо раді бачити вас на обладнаних генераторами заправках U.GO та “Укрнафта”, які готові до будь-яких можливих викликів”, – цитується у пресрелізі голова правління НАК “Нафтогаз України” Олексій Чернишов.
Як повідомлялося, “Нафтогаз Ойл Трейдінг” (“дочка” НАК) станом на листопад 2022 року запустив 46 АЗС під брендом U.GO на базі активів заарештованої мережі Glusco, яка складалася зі 126 заправок.
“Укрнафта” володіє 85 спеціальними дозволами на видобуток вуглеводнів. На її балансі перебувають 1809 нафтових і 153 газові свердловини. Компанії належить 537 АЗС з яких станом на початок грудня 2022 року працюють 449. Контрольний пакет акцій компанії належить НАК “Нафтогаз України”, тоді як міноритарний (близько 42%) до вилучення – структурам Ігоря Коломойського і Геннадія Боголюбова.
НЕК “Укренерго” та Європейський банк реконструкції та розвитку підписали угоду про виділення компанії цільового гранту на EUR70 млн від Спеціального Фонду банку, наданого урядом Королівства Нідерландів, повідомив голова правління НЕК Володимир Кудрицький.
Як пояснив Кудрицький у своєму Facebook, ці кошти будуть використані виключно для закупівлі обладнання, необхідного для відновлення надійної роботи енергетичної інфраструктури України.
“Ми вдячні нашим міжнародним партнерам за такий високий рівень довіри до нашої компанії та потужну підтримку у відновленні енергосистеми України. Наразі ми активно працюємо з виробниками по всьому світу над постачанням необхідного обладнання якомога швидше”, – зазначив очільник “Укренерго”.
Як повідомлялося, на початку грудня НЕК “Укренерго” зазначала, що залучила EUR300 млн кредитних коштів ЄБРР, EUR150 млн з яких буде спрямовано на закупівлю обладнання, необхідного для підстанцій, що зазнали масованих ракетних ударів росіян.
Решту EUR150 млн кредиту ЄБРР буде використано для поповнення обігових коштів “Укренерго”, зокрема, для виконання фінансових зобов’язань компанії на ринку електроенергії в умовах неплатежів, що виникли на ринку через війну.
Тоді ж ішлося і про залучення EUR72 млн грантових коштів від Нідерландів для відновлення мереж і підвищення фінансової стабільності компанії.
Частина українських виробників і переробників свинини має намір налагодити її експорт до країн ЄС наступного року, для цього вони вивчають профільні європейські регламенти і готуються до неофіційних аудитів на відповідність своєї продукції експортним вимогам.
Наразі чотири українські підприємства галузі зацікавлені в запуску експорту свинини в Європу, повідомляють на сайті асоціації “Свинарі України” (АСУ) в четвер.
“Ми з експертами та ветеринарною службою працювали над тим, щоб попередньо були вже готові “драфтові” опитувальники для підприємств, які хочуть перевірити, наскільки вони відповідають вимогам регламентів ЄС. Низка переробників, зацікавлених в експорті свинини, проштудіювали ці опитувальники, щоб оцінити, що їм потрібно відшліфувати, щоб довести свою відповідність регламентам”, – цитує організація свого президента Оксану Юрченко.
За її даними, в ЄС “є певне розуміння”, що наступного року можуть бути введені певні послаблення для української продукції свинарства, що до повномасштабної російської агресії навіть особливо не обговорювалося.
“Наступного року у співпраці з міжнародними організаціями ми покладемо початок неофіційним аудитам для підтримки таких виробників. Зараз є чотири підприємства”, – наголосила Оксана Юрченко в повідомленні.
За оцінками АСУ, Євросоюз відкриватиметься для експорту української свинини до двох років, і це не песимістичний сценарій.
Своєю чергою, у галузі просуваються офіційні узгодження міжнародних сертифікатів на експорт свинини до В’єтнаму та Гонконгу, але поки що це не дуже актуально, тому що морські шляхи закриті через агресію РФ, а інша логістика для виробників фінансово недоцільна.
Як повідомлялося, 11 травня 2022 року Європейська Комісія дозволила експорт до третіх країн через територію ЄС свинини, яловичини та продуктів м’ясопереробки, вироблених в Україні.
Станом на 1 лютого 2022 року загальне поголів’я свиней в Україні становило 5,56 млн голів, скоротившись порівняно з аналогічною датою 2021 року на 3,4%. Дані за наступні місяці не публікувалися Держстатом через початок повномасштабної російської військової агресії в Україні.
Споживання свинини на одного жителя України поточного року становитиме 20 кг/рік, незначно збільшившись порівняно з 19,9 кг/рік 2021 року. Загалом у країні за рік буде вироблено 625 тис. тонн м’яса та м’ясопродуктів.