Німецький концерн Bayer AG, який спеціалізується на медико-біологічних рішеннях для охорони здоров’я та сільського господарства, вирішив продовжувати постачання основних сільськогосподарських рішень російським аграріям, щоб вони могли зробити внесок у задоволення світового попиту.
При цьому Bayer сподівається, “що російська влада продовжить забезпечувати вільні поставки сільгосппродукції” і “не використовуватиме продовольство як засіб тиску на світ”, наголошується в повідомленні компанії.
Водночас, Bayer має намір вкласти значні кошти в Україну протягом наступного десятиліття. Зокрема, компанія інвестує понад EUR30 млн у насіннєвий завод у Житомирській області, щоб забезпечити попит на насіння кукурудзи в країні та за її межами.
Як зазначається в повідомленні, Bayer повністю прихильний до боротьби з тим, що може стати безпрецедентною продовольчою кризою, і поділяє думку ООН про те, що доступ до українських та російських продуктів харчування необхідний для зниження тиску на глобальну продовольчу систему.
Раніше компанія припинила постачання в РФ і Білорусь тих продуктів, які не є життєво необхідними, а також призупинила рекламну та промо-активність капіталовкладення в цих країнах.
Україна отримала EUR200 млн у вигляді пільгового кредиту від Італії за нульовою процентною ставкою на 15 років з урахуванням пільгового періоду відстрочення погашення кредиту 7,5 років, повідомив Мінфін у вівторок.
“Отримані кошти будуть спрямовані на забезпечення видатків на заробітну плату педагогічних працівників установ загальної середньої освіти”, – уточнив Мінфін.
Як повідомлялося, кредитний договір було підписано 5 серпня між Україною в особі міністра фінансів як позичальником та урядом Італії в особі міністра економіки та фінансів як кредитором.
Пасажиропотік через західний кордон України у червні 2022 року, тис. (графічно)
Дані: Держприкордонслужба
Головними проблемами цукрової галузі в Україні є російське воєнне вторгнення та аномально висока ціна природного газу, що перевищила в ЄС планку $2 тис./тис. куб. м.
Внаслідок цього у вересні сезон цукроваріння не розпочинатимуть 10 із 32 українських цукрових заводів, повідомляється на сайті ПрАТ “Гнідавський цукровий завод” (Луцьк)
“Цього року у нас дві проблеми – війна і ціна на енергоносії. У Європі газ коштує вже більше $2 тис./тис. куб. м. Якби Гнідавський цукровий завод працював лише на газі, то щодобово ми маємо віддати мінімум 400 тонн цукру лише за газ, при тому, що всього завод вироблятиме 600-700 тонн на добу, а ще треба розрахуватися з господарствами-бурякодавцями, платити заробітну плату людям, обслуговувати підприємство”, – цитує підприємство свого заступника директора Олександра Нікішина.
За його даними, комерційна ціна природного газу в Україні на сьогодні така, що економічно недоцільно запускати завод, оскільки кожен кілограм цукру, що виробляється на цьому газі, є збитковим.
“Ми не опускаємо руки і ставимо перед собою амбітні цілі. По-перше, отримати від своїх підприємств-бурякодавців сировину і переробити її. А друге важливе завдання — зберегти виробничий колектив, тому що закриття заводу на один сезон спричинить і псування обладнання, а відповідно і важчі наслідки для підприємства”, – зазначає Олександр Нікішин у повідомленні підприємства.
Раніше Мінагрополітики заявило, що у 2021/2022 маркетинговому році (МР, вересень-серпень) виробництво цукру здійснювали 33 цукрові заводи, тоді як у 2022/2023 МР сезон цукроваріння планують розпочати 23 заводи.
Згідно з інформацією на сайті Гнідавського цукрового заводу, потужності підприємства дозволяють переробляти 5 тис. тонн буряків на добу.
Іншими бенефіціарами ПрАТ є Ярослав Галькевич та Євген Макара.
Зростання споживчих цін в Україні в липні 2022 року у зв’язку із сезонними чинниками уповільнилося до 0,7% із 3,1% у червні та 2,7% у травні, повернувшись на рівень кінця минулого року, повідомила Державна служба статистики (Держстат).
У липні минулого року інфляція становила 0,1%, тому в річному вимірі за підсумками липня цього року вона зросла до 22,2% із 21,5% за підсумками червня та 18% за підсумками травня.
Базова інфляція за минулий місяць також знизилася до 1,2% із 1,6% у червні та 1,4% у травні. Проте з урахуванням базової дефляції на 0,1% у липні 2021 року в річному вимірі вона збільшилася до 16,7% із 14,9% за підсумками червня та 13,7% – за підсумками травня.
Від початку цього року, за перші сім місяців, інфляція в Україні становила 18,2%, а базова – 12,7%, уточнив Держстат.
На споживчому ринку в липні ціни на продукти харчування та безалкогольні напої зросли на 0,8%. Найбільше (на 8,7%) подорожчали яйця. На 5,1-1,1% зросли ціни на продукти переробки зернових, рис, свинину, сало, рибу та продукти з риби, безалкогольні напої, хліб, масло. На 5,4–1,9% подешевшали фрукти, яловичина та овочі.
Ціни на алкогольні напої та тютюнові вироби підвищилися на 1,3%, зокрема на тютюнові вироби – на 1,8%; на алкогольні напої – на 0,8%.
Одяг та взуття подешевшали на 3,5%, зокрема взуття – на 3,8%, одяг – на 3,2%.
Ціни на транспорт знизилися на 0,3% в основному через здешевлення палива та мастил на 4,4%. На 2,9% подорожчав проїзд в автодорожньому пасажирському транспорті.
У сфері зв’язку ціни зросли на 2,1%, що пов’язано з подорожчанням мобільного зв’язку на 4,1% і поштових послуг на 2,6%.
Як повідомлялося, у 2021 році інфляція в Україні зросла до 10% із 5% у 2020 році та 4,1% у 2019 році, а базова – до 7,9% проти 4,5% роком раніше.
НБУ прогнозує пришвидшення інфляції цього року до 31%, зокрема за підсумками третього кварталу – до 25,6%.