Ціна на акції всіх 10 українських агрохолдингів, цінні папери яких котируються на Варшавській і Лондонській біржах, знизилася 2022 року, падіння становило від 1,4 раза для “Укрпродукту” до 3,15 раза для “Кернела”.
З даних відповідних бірж випливає, що всі українські агрокомпанії істотно постраждали через російське військове вторгнення і викликані ним негативні наслідки для економіки країни. При цьому їхнє територіальне розташування не відігравало вирішального значення – акції “Агротону”, земельний банк якого окупували росіяни, впали в ціні в 1,86 раза, тоді як у “Мілкіленду”, який не потрапив під окупацію, – у 2,5 раза.
Згідно з даними біржі, за період із 1 січня 2022 року до 6 січня 2023 року відбулося таке здешевлення цінних паперів українських агрокомпаній:
“Укрпродукту” – в 1,4 раза, до $3,25 (PLN14,3) з $4,5 (PLN19,8).
“Овостара” – в 1,52 раза, до PLN44,8 з PLN68;
KSG Agro – в 1,73 раза, до PLN2,21 з PLN3,84;
МХП – у 1,81 раза, до $3,7 (PLN16,28) з $6,72 (PLN29,7).
“Астарти” – в 1,83 раза, до PLN22,2 з PLN40,55;
“Агротону” – в 1,86 раза, до PLN3,62 з PLN6,76
“ІМК” – в 1,92 раза, до PLN16,6 з PLN32.
“Мілкіленду” – у 2,5 раза, до PLN0,9 з PLN2,25;
“Агроліги” – у 2,66 раза, до PLN19,9 з PLN53.
“Кернела” – у 3,15 раза, до PLN18,49 з PLN58,3.
Таким чином, акції п’яти з 10 холдингів подешевшали за рік у 1,73-1,92 раза, що дає змогу орієнтовно судити про середній діапазон падіння в галузі.
Нацбанк назвав перший випуск облігацій внутрішньої держпозики (ОВДП) – бенчмарк-ОВДП, якими банки зможуть сформувати до 50% підвищених обов’язкових резервів – це випуск (ISIN UA4000227045) із погашенням 7 серпня 2024 року, який Мінфін уперше розмістив на аукціоні 3 січня.
“За оцінками НБУ, такий крок сприятиме активнішій участі банків на первинному ринку ОВДП і, як наслідок, запобіганню емісійному фінансуванню дефіциту бюджету у 2023 році та абсорбції частини вільної ліквідності банківської системи”, – йдеться в повідомленні центробанку на його сайті в п’ятницю.
Згідно з ним, відповідне рішення №7 НБУ ухвалив 5 січня, воно набуває чинності з 10 січня.
На первинному аукціоні 3 січня лише один покупець придбав ці папери – проте відразу на 1,077 млрд грн під 19,25% річних.
Як повідомлялося, НБУ 8 грудня оголосив, що з 11 січня підвищить норматив обов’язкового резервування за поточними рахунками (депозитами на вимогу) у гривні та в інвалюті на 5 п.п. – відповідно до 5% і 15% і дозволить покривати до 50% від загального обсягу обов’язкових резервів за рахунок бенчмарк-ОВДП.
Обов’язкові резерви на період з 11 грудня 2022 року по 10 січня 2023 року становлять 69,76 млрд грн, тоді як обсяг коштів банків у депозитних сертифікатах – близько 466 млрд грн.
Згідно з оцінками Нацбанку, таке рішення дасть змогу Мінфіну залучити додатково щонайменше 50 млрд грн.
У Меморандумі з МВФ щодо Моніторингової програми за участю ради директорів зазначалося, що понад 60% бенчмарок-ОВДП – це будуть нові папери, тоді як до 40% – ті, які вже перебувають в обігу на ринку з погашенням після 1 січня 2024 року.
Наразі Мінфін на своєму сайті вказує 10 випусків бенчмарк-ОВДП, з яких Нацбанк поки що визнав тільки один новий, зазначений понад. Крім того, у списку Мінфіну ще три випуски з погашенням у 2023 році, три – у 2024 році: у лютому, травні та жовтні, а також по одному – з погашенням у 2025 році (у лютому), 2026 році (у травні) і 2027 році (у травні).
Голова парламентського комітету з питань зовнішньої політики і міжпарламентського співробітництва Олександр Мережко (фракція “Слуга народу”) вирішив балотуватися на пост президента Парламентської асамблеї Ради Європи на 2023 рік.
“Щиро вдячний своїм колегам за підтримку мого рішення висунути свою кандидатуру на посаду президента Парламентської асамблеї Ради Європи”, – повідомив Мережко у Фейсбуці в суботу.
За словами народного депутата, один із пунктів його передвиборчої програми – відновлення демократії всередині ПАРЄ: “Антидемократичну систему виборів президента, яка існує нині, і яка є, по суті, виборами без виборів, потрібно замінити на справжні конкурентні вибори”.
Мережко також вважає, що ПАРЄ “необхідно рішуче позбутися будь-якого російського або проросійського впливу” і зробити ці зміни невідворотними, не допустити повернення до політики діалогу з Росією.
На думку Мережка, ПАРЄ має розширити систему захисту прав людини та активно протидіяти порушенням прав людини та злочинам проти її прав, які вчиняють країни, що не є членами Ради Європи.
Мережко оприлюднив скан листа народних депутатів до європейської міжпарламентської організації про підтримку його висунення кандидатом на посаду президента ПАРЄ.
Китайська влада в неділю розпочала скасування обмежень під час перетину кордонів КНР, які діяли з початку пандемії COVID-19, повідомляє Bloomberg.
Так, із 8 січня особам, які прибувають до Китаю, більше не потрібно буде йти на карантин після приїзду в країну. Однак за 48 годин до прибуття їм необхідно буде отримати негативний результат тесту на COVID-19 і пред’явити його в КНР.
У неділю китайська влада також почала видавати звичайні візи та дозволи на тимчасове проживання для іноземців. Водночас жителі материкового Китаю знову можуть отримувати закордонні паспорти та туристичні візи.
Однак, зазначає зі свого боку Associated Press, поки що можна очікувати лише дуже обмеженого відновлення міжнародного авіасполучення Китаю.
Також у неділю влада відновила пасажирське сполучення сухопутними та морськими маршрутами між материковою частиною КНР і спеціальним адміністративним районом Гонконг. Однак мандрівникам знадобляться негативні результати тестів на COVID-19 за 48 годин до поїздки. Також уряд ввів обмеження на щоденну кількість людей, які можуть переміщатися між материковим Китаєм і Гонконгом.
Скасування багатьох обмежень на поїздки набуло чинності після того, як напередодні в Китаї розпочався щорічний 40-денний період подорожей, приурочений до Місячного Нового року, який цього разу припадає на 22 січня 2023 року. У цей час у Китаї відбувається найбільша у світі щорічна міграція населення, яке роз’їжджається по рідних місцях або подорожує країною з родичами.
З 2020 року Китай дотримувався політики “нульової толерантності” до COVID-19, що означало застосування таких заходів, як локдауни й обов’язковий карантин для тих, хто вступав у контакт з інфікованими людьми. Водночас китайська економіка показувала найнижчі темпи зростання майже за п’ятдесят років. Однак у грудні влада Китаю скасувала низку обмежень, ухвалених для стримування поширення вірусу, що спричинило різкий стрибок захворювань і випадків летальних випадків.
США, Велика Британія, Індія, Японія, Італія, Іспанія, Канада, Австралія, Німеччина та Швеція оголосили про запровадження деяких обмежувальних заходів щодо мандрівників із Китаю на тлі хвилі COVID-19. Зокрема, вони ухвалили рішення вимагати від усіх осіб, які прибувають із КНР, пред’являти негативний тест на COVID-19.
За даними порталу Worldometers, який спеціалізується на статистичних даних щодо найважливіших світових подій, за весь час пандемії в КНР діагностували приблизно 482 тис. випадків коронавірусу і 5,2 тис. летальних випадків від наслідків зараження.
У рамках спільної україно-французької ініціативи “Світло під час зими” 23 громади в дев’яти областях отримають по два генератори потужністю 5 кВт, повідомила Мережа захисту національних інтересів (АНТС) у прес-релізі в п’ятницю.
Для реалізації цього завдання наприкінці листопада активісти АНТС спільно з французькою громадською організацією Stand with Ukraine звернулися до Асоціації муніципалітетів Франції з проханням допомогти закупити генератори для українських громад.
Перші генератори були доставлені в Україну 19 грудня. Тоді вісім громад отримали генератори потужністю 9 кВт.
Сьогодні в Україну доставлено ще 46 генераторів від французьких громад. Їх отримають: Хотинська, Садівська, Лебединська, Краснопільська, Баранівська, Волицька, Бережанська, Тульчинська, Чортківська, Тростянецька, Недригайлівська, Покровська, Підгородненська, Дубовиківська, Апостолівська, Новгород-Сіверська, Новобасанська, Поромівська, Городницька, Охтирська, Золочівська, Дрогобицька та Кременчуцька громади.
Також найближчим часом АНТС доставить ще 400 генераторів іншим громадам, з якими працює в рамках проєкту “Відновлення громад”, а це 30 громад із 10 областей України. Усі вони або були в окупації, або постраждали від ворожих обстрілів.
Цей проєкт “Зміцнення громад заради перемоги та відродження України” виконується за підтримки Агентства США з міжнародного розвитку (USAID).