Страхова група “ТАС” (Київ) у січні-квітні 2024 року виплатила страхових відшкодувань за укладеними договорами страхування 628,6 млн грн, що на 57,2% більше сукупної суми виплат компанії за відповідний період минулого року, повідомляємо на сайті страховика.
Крім того, наголошується, що 27,58% або 173,34 млн грн виплат припало на КАСКО, що на 40,4% більше, ніж за аналогічний період попереднього року, за ОСЦПВ – на 35,07%, або на 220,46 млн грн (+44,4%), “Зелена картка” – на 19,34%, або 121,56 млн грн (+75,7%).
Ще більше – фактично в 2,3 раза – зросли виплати за ДМС до 93,42 млн грн, що становить 14,86% загального обсягу виплат страховика за підсумками звітного періоду.
За договорами страхування майна СГ “ТАС” виплатила 3,43 млн грн, за іншими договорами страхування – 16,39 млн грн.
СГ “ТАС” зареєстрована в 1998 році. Є універсальною компанією, що пропонує клієнтам понад 80 видів страхових продуктів з різних видів добровільного та обов’язкового страхування. Має розгалужену регіональну мережу: 28 регіональних дирекцій і філій та 450 офісів-продажів по всій території України.
В рамках заходу відбулось нагородження кращих будівельників та архітекторів України першою незалежною будівельною премією “ТВОРЕЦЬ РОКУ”
15 та 16 травня в Києві вдруге пройшов УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ КОНГРЕС, ключовою темою якого стало відновлення України з урахуванням вимог безбарʼєрності та інклюзивності.
За словами міністерки соціальної політики Оксани Жолнович, в Україні є 3 мільйони людей з інвалідністю, до того ж ця кількість постійно збільшується, в тому числі через бойові дії. Тому вимоги безбарʼєрності та інклюзивності при відбудові країни є вкрай важливими.
“Сьогодні безбар’єрність у сфері проєктування і будівництва – це про вияв поваги до людей, соціальну відповідальність та професійність ваших команд, – заявила на відкритті конгресу Радниця-уповноважена Президента України з питань безбар’єрності Тетяна Ломакіна, звертаючись до учасників конгресу. – Без перебільшення кожен з нас рано чи пізно буде потребувати безбар’єрних просторів. Коли ми станемо старшими – будемо потребувати ліфту. Або коли з дитячим візком не зможемо потрапити до під’їзду власного будинку. Або коли під час повітряної тривоги не знайдемо маршруту до безпечного укриття. Особливо в умовах активних бойових дій, бар’єри, які раніше були не у фокусі, стали видимими. Особливо для всіх хто зазнав поранень. Тому ми всі разом маємо працювати над створенням доступних та інклюзивних просторів – навіть під час блекаутів чи ракетних обстрілів. Я дякую усім, хто долучився сьогодні до події та обговорень. Впевнена, спільними зусиллями ми дійсно зможемо відбудувати Україну без бар’єрів”.
Також серед тем “Стратегії та виклики відновлення України”, “Державні програми, інструменти щодо розвʼязання житлового питання”, “Ветеранське підприємство запорука безпеки суспільства”, “Індустріальна відбудова, як важливий драйвер розвитку української економіки”, “Нові підходи до будівництва в умовах війни”, “Перспективи відновлення житлового будівництва” та інші. Окремою важливою частиною конгресу стала панель “Робота міжнародних та українських фондів, основні напрямки, ключові проєкти та ініціативи”.
Учасником конгресу також став Ростислав Карандєєв – т. в. о. Міністра культури та інформаційної політики України:
“Україна сьогодні потребує універсальних рішень у відбудові, які дозволять створити дієвий механізм для найбільш економного та швидкого відновлення культурних обʼєктів у громадах. Ми бачимо за можливе у маленьких містах та населених пунктах під час відновлення використовувати типові архітектурні форми за прикладом тих самих будинків культури, але з урахуванням потреб громад та естетичної привабливості. Такі рішення вже активно розробляються: переговори з донорами ведуться і найближчим часом планують розпочати обговорення таких проєктів з громадами. Ми переконуємо бізнес зберегти культурну цінність будівлі, а не шукати лише економічну вигоду. Зокрема, це буде відображено у законодавстві”.
В межах концепції відбудови України були презентовані концептуальні плани “Сталева Мрія Бахмут” та “Сталева Мрія Маріуполь”.
“Відбудова – це те що вже йде зараз. Відновлюються постраждалі після окупації громади, будуються фортифікації та укриття. І для цього всього потрібна сталь, – каже Тетяна Скрипка, Керівник проєктного офісу будівельного сектору МЕТІНВЕСТ-СМЦ. – Ми відновили довоєнні запаси продукції на складах та беремо активну участь в будівництві, оскільки якщо Є Мета — Є Метал. Наразі реалізуються багато обʼєктів сталевого будівництва, наприклад школи на сталевому модулі та підземні укриття для військових на сталевій платформі. Також продовжуємо нашу роботу по розробці планів зруйнованих міст. Після кварталу в Маріуполі була розроблена «Сталева Мрія Бахмут» для знищеного кварталу Ювілейний для 17 тис. людей, зараз проходять громадські обговорення з містянами по всій Україні. Наразі ведемо діалог з міжнародними фондами та організаціями стосовно долучення їх до проєкту. А восени в Польщі представимо план відбудови для міжнародних партнерів у Варшаві”.
Модератором панелі “Безбар’єрність та інклюзивність: виклики сьогодення” виступив Віталій Мельник – Віцепрезидент девелоперської компанії UDP:
“З погляду сучасної України, важливо зробити кілька висновків щодо інклюзивності та безбар’єрності. Пріоритетність питання: інклюзивність та безбар’єрність повинні стати пріоритетними питаннями для уряду та суспільства в цілому. Необхідно підтримувати громадські ініціативи та організації, спрямовані на підвищення інклюзивності та безбар’єрності в суспільстві.
Потреба у системних змінах: системні перетворення у законодавстві, інфраструктурі та освіті необхідні для забезпечення інклюзивності та доступності для всіх груп населення.
Створення доступної інфраструктури: громади та бізнес повинні вкладати ресурси у створення безбар’єрних робочих місць та середовища в цілому, що допоможе забезпечити доступність для всіх.
Глобальний контекст: Україна може та повинна вчитися на прикладі інших країн, які успішно впроваджують інклюзивні політики та програми”.
Цього року УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ КОНГРЕС значно масштабувався, консолідував українську владу, бізнес, громадські організації й структури та став майданчиком для проведення ряду заходів міжнародних та українських організацій.
В рамках конгресу Асоціація малих міст України організувала дводенний марафон «Супермаркет рішень для громад» – цифрову комунікаційну платформу підтримки громад. Вона стала своєрідним порталом, який поєднав гостей конгресу з представниками громад зі всієї країни. Представники громад презентували свої ідеї на “Ярмарку інвестиційних проєктів громад” та “Ярмарку донорів”.
Асоціація Підприємців Ветеранів АТО порушувала важливі питання соціалізації ветеранів через підприємництво, дієві ветеранські політики, переваги партнерства з ветеранськими бізнесами тощо. Під час заходу був підписаний Меморандум з БФ “Майбутнє України 2050”, який передбачає спільну діяльність спрямовану на підтримку ветеранського підприємництва через формування спільної консолідованої бази даних бізнес-проєктів, що потребують інвестицій для розвитку бізнесу; об’єднання зусиль щодо удосконалення та внесення змін до нормативно-правових актів з урахуванням особливостей ветеранського бізнесу та реабілітації ветеранів; висвітлення проблематики та потреб реабілітації поранених військових та сімей загиблих військовослужбовців.
В рамках конгресу також відбулась панельна дискусія: “Спрощення процедури зміни цільового призначення землі для цілей економічного відновлення”, модератором якої виступила Людмила Шемелинець, заступниця Міністра аграрної політики та продовольства України.
Учасником кількох панельних дискусій виступив Борис Голденштейн – засновник та СЕО ZEZMAN HOLDING:
“Стратегічна задача, що стоїть перед всіма девелоперами — підготовка до відновлення України. Один з аспектів я вважаю надважливим — це забезпечення інклюзивності.
Крім безбар’єрного середовища, дуже важлива соціальна складова — фізичні обмеження не мають ставати на заваді потребам в спілкуванні та участі в громадському житті. Тому ми створюємо умови для інтеграції нових мешканців в життя містечок та утворення сусідських ком’юніті. Вважаю забезпечення інклюзивності відповідальністю всього суспільства. І девелопери в цьому питанні грають одну з провідних ролей. Закликаю всіх забудовників створювати комфортне та безбар’єрне середовище для українців. Слава Україні!”.
Участь у конгресі взяли також представники органів місцевого самоврядування, політики та представники влади, великий та малий бізнес, девелопери, забудовники, інвестиційні фонди тощо. Серед них Павло Козирєв, Голова асоціації малих міст України, Віталій Коваль, Голова Фонду Держмайна України, Катерина Приймак, очільниця руху Veteranka, парамедикиня-доброволиця, Максим Кушнір, заступник Міністра у справах ветеранів, Сергій Позняк, голова Асоціації підприємців-ветеранів, Олександр Максименко,начальник управління захисту інвестицій та запровадження спеціалізації прокурорів Департаменту кримінальної політики та захисту інвестицій, Офіс Генерального прокурора, Володимир Поперешнюк, співвласник групи NOVA, Гарік Корогодський, письменник, засновник благодійного фонду “Життєлюб”, власник ТРЦ “Dream”, Ігор Ліскі, співзасновник Українського інституту Майбутнього, Марк Кестельбойм, CEO Well – Being contech, Budova, Андрій Длігач – д.е.н. Голова Advanter Group, Влад Голдаковський – засновник Goldakovskiy Group Architects, Ярослав Горбушко – директор департаменту ринків капіталу CBRE Ukraine, Дмитро Ковальчук – засновник компанії Alterra Group, Ореста Бріт – Голова благодійних організацій БОН (Україна, Литва, США), військовий волонтер.
В рамках конгресу вперше пройшло оголошення переможців та церемонія нагородження незалежної будівельної премії “ТВОРЕЦЬ РОКУ – 2024”.
Нагороди отримали компанії, галузеві фахівці та проєкти в 11 номінаціях в категоріях “Будівництво”, “Архітектура”, “Бізнес в будівельній сфері”.
Переможці обрані почесним журі та кваліфікаційною комісією, в які увійшли провідні українські архітектори, головні архітектори міст, реставратори, експерти з доступності. Головою журі премії став Юліан Чаплинський, головний архітектор Львову у 2015-2018 рр.
Переможцями та володарями премії “ТВОРЕЦЬ РОКУ – 2024” стали:
Житловий комплекс року – Клубне містечко “12” (ГайдАРТ, Ательє архітектуру плюс);
Проєкт майбутнім поколінням – Меморіал “Хрест Героїв” (Kabluka Light& Digital Sculptures, Saga Development), Реконструкція фортеці Тустань (RE^ARCH Studio), Центр для проживання онкохворих дітей Дача (АІММ);
Архітектура житла – MYTRAKA (MYTRYCHKO SYMA);
Архітектура приватного сектору – Kvitka Tsisyk (KUDIN architects);
Архітектура комерційних об’єктів – UniClinic (AIMM);
Архітектура освітніх об’єктів – Відновлення Ліцею №2 у Гостомелі (Archimatika);
Проєкт міського планування – Концепція просторового розвитку території «Мануйлівський житловий район» в м. Дніпро (FILIMONOV & KASHIRINA architects);
Ландшафтна архітектура – ЖК “Файна Таун” (Archimatika);
Реставрація культурно-історичної спадщини України – Jam Factory (AVR Development);
Реновація. Реконструкція. Ревіталізація – Пивоварня MOVA. Пивний простір (ArchObraz);
Команда року – Найкраща компанія з освітлення LUMINAL, Найкраща компанія з ландшафтного дизайну – Beloded Landscaping;
Спеціальна номінація “Внесок у майбутнє України” – METINVEST в особі Тетяни Скрипки;
Спеціальна номінація “Phygital Integration Leader” – ZEZMAN HOLDING в особі Бориса Голденштейна;
Гран-прі отримує робота «Архітектура житла» (нереалізоване) (AEDIA).
Посилання на фото репортаж: https://fex.net/ru/s/drbcfcz
ІА Інтерфакс-Україна – інформаційний партнер форуму
“Метінвест” за підсумками січня-березня поточного року знизив виплавку сталі на 4% порівняно з аналогічним періодом минулого року, і на 5% до попереднього кварталу – до 469 тис. тонн, повідомляють у прес-релізі материнської компанії Metinvest B.V.
Згідно з ним, виробництво чавуну знизилося на 10% до I кв.-2023 і на 5% до IV кв.-2023, до 448 тис. тонн, коксу – на 11% і на 3% відповідно, до 283 тис. тонн. Зокрема, в I кв.-2024 “Каметсталь” виробила 403 тис. тонн чавуну і 469 тис. тонн нерафінованої сталі, що нижче за показники 2023 року та здебільшого спричинено зупинкою доменної печі №9 на плановий капремонт у березні 2024 року.
У I кв. -2024 року випуск товарних напівфабрикатів склав 166 тис. тонн, скоротившись на 5% порівняно з I кв. -2023, і на 41% до попереднього кварталу, переважно через зупинку ДП-9 “Каметсталі” на ремонт, а також через зростання внутрішнього споживання на стадіях переробки переробки.
У першому кварталі 2024 року випуск готової продукції збільшився на 4% до попереднього кварталу, і на 8% до аналогічного періоду минулого року – до 584 тис. тонн. При цьому випуск плоского прокату збільшився на 12% до I кв. -2024, але знизився на 1% до IV кв. -2023, до 282 тис. тонн, що зумовлено збільшенням портфеля замовлень на прокатних станах в Італії та Великій Британії, а випуск довгого прокату знизився на 3% до I кв. -2023, і зріс на 17% до IV кв. -2024, до 302 тис. тонн.
Зокрема, випуск товстолистового гарячекатаного прокату збільшився на 8% порівняно з минулим роком, до 253 тис. тонн у зв’язку зі зміною портфеля замовлень на користь цієї продукції у Ferriera Valsider в Італії; випуск оцинкованого холоднокатаного рулону збільшився вдвічі порівняно з минулим роком до 29 тис. тонн у зв’язку з відновленням виробництва оцинкованого холоднокатаного прокату в Італії; випуск оцинкованого холоднокатаного рулону збільшився вдвічі порівняно з минулим роком до 29 тис. тонн. тонн у зв’язку з відновленням виробництва в Unisteel в Україні на тлі більш стабільних поставок електроенергії в першому кварталі 2024 року, ніж у першому кварталі 2023 року; випуск сортового прокату збільшився на 17%, оскільки виробництво заготовки на “Каметсталі” стабілізувалося, а поставки на Promet Steel у Болгарії нормалізувалися.
При цьому нагадується, що 24 лютого 2022 року росія почала повномасштабне військове вторгнення в Україну. Заводи групи в Україні, крім Маріуполя та Авдіївки, продовжують працювати на різних рівнях завантаження потужностей, з урахуванням безпеки, персоналу, електропостачання, логістики та економічних чинників.
У першому кварталі 2024 року обсяг виробництва коксу знизився на 11% порівняно з аналогічним періодом минулого року, і на 3% до попереднього кварталу, до 283 тис. тонн, після зупинки деяких осередків коксової батареї №1 на “Каметсталі”.
Також повідомляється, що Метінвест у січні-березні-2024 наростив загальне виробництво залізорудного концентрату (ЗРК) у 2,1 раза порівняно з аналогічним періодом минулого року – до 4,859 млн тонн, окатишів на 31% – до 1,585 млн тонн, загальний випуск коксівного вугільного концентрату знизився на 26%, до 1,086 млн тонн.
“У результаті в першому кварталі 2024 року обсяг виробництва ЗРК зріс на 36% порівняно з попереднім кварталом, до 4,859 млн тонн; випуск товарної залізорудної продукції збільшився на 41% до попереднього кварталу, до 4,403 млн тонн; випуск товарного залізорудного концентрату зріс на 53% до попереднього кварталу – до 2,818 млн тонн; випуск товарних котунів збільшився на 23% до попереднього кварталу, до 1,585 млн тонн, частково через збільшення замовлень на котуни”, – констатують у пресрелізі.
Розблокування українських портів на Чорному морі та збільшення портфеля замовлень на котуни мали такі наслідки в I кв. -2024 порівняно з I кв. -2023: випуск валового залізорудного концентрату збільшився у 2,2 раза, товарної залізорудної продукції – у 2,3 раза, товарного залізорудного концентрату – у 4 рази, товарних котунів – на 31%, зазначається у звіті.
У прес-релізі пояснюється, що скорочення випуску групою вугільного концентрату на 4% до попереднього кварталу і на 26% до аналогічного періоду минулого року відбулося через падіння видобутку на в компанії “Метінвест-Покровськвугілля” на 6% до IV кв. -2023 і на 9% до I кв. -2023, до 640 тис. тонн, і за рахунок погіршення якості коксівного вугілля і зниження видобутку. При цьому випуск вугільного концентрату на United Coal (США) залишився практично на колишньому рівні до попереднього кварталу – 446 тис. тонн, але знизився на 41% через простій шахти Carter Roag і зниження видобутку на деяких шахтах Wellmore.
Як повідомлялося, “Метінвест” у 2023 році збільшив загальне виробництво залізорудного концентрату на 4% порівняно з 2022 роком – до 11,092 млн тонн, окатишів на 66% – до 5,283 млн тонн, загальний випуск коксівного вугільного концентрату зріс на 10%, до 5,455 млн тонн.
Група у 2023 році знизила виплавку сталі на 31% порівняно з 2022 роком – до 2,025 млн тонн, чавуну на 36% – до 1,765 млн тонн, коксу – на 25%, до 1,241 млн тонн.
“Метінвест” складається з видобувних і металургійних підприємств, розташованих в Україні, Європі та США. Основними акціонерами “Метінвесту” є група “СКМ” (71,24%) і “Смарт-холдинг” (23,76%), які спільно керують компанією. ТОВ “Метінвест Холдинг” – керуюча компанія групи “Метінвест”.
“Метінвест” складається з видобувних і металургійних підприємств, розташованих в Україні, Європі та США.
Основними акціонерами “Метінвесту” є група “СКМ” (71,24%) і “Смарт-холдинг” (23,76%), які спільно керують компанією.
ТОВ “Метінвест Холдинг” – керуюча компанія групи “Метінвест”.
Банк “Кліринговий дім” викупив 5,2727% акцій у Івана Фурсіна, внаслідок чого його частка скоротилася з 6,8773% до 1,6046%, ідеться в інформації в системі розкриття Національної комісії цінних паперів та фондових ринків (НКЦПФР).
Уточнюється, що викуп акцій було здійснено 17 травня цього року.
Як повідомлялося, банк “Кліринговий дім” планував викуп 2 540 простих іменних акцій, або 5,2727% статутного капіталу.
Згідно з даними Національного банку України (НБУ) на 1 січня 2024 року, його акціонерами були: Юлія Льовочкіна – 63,4068%, Іван Фурсін – 16,7791% (6,8773% – прямої участі та 9,9018% опосередковано через “Вістакі Венчерс Лімітед”), Ігор Воронін – 9,7855%, Фабіан Боннелейм – 6,4642%, Нг Чінг Ю – 2,5408%, Юрій Бойко – 1,0172% та Олександр Данченко – 0,0005%.
Станом на 1 квітня 2024 року за розміром загальних активів банк “Кліринговий дім” посідав 34-те місце (5,48 млрд грн) серед 63 банків, що діяли в країні. Минулого року банк збільшив чистий прибуток до 143,56 млн грн із 83,58 млн грн 2022 року, згідно з річним звітом його активи зросли до 5,5 млрд грн із 5,2 млрд грн.
Ольга Харлан виграла четверту нагороду в сезоні Кубка світу з фехтування на шаблі, посівши друге місце на етапі в Пловдиві, повідомляє в суботу Суспільне Спорт.
З початку сезону українка має вже три медалі серії. Зокрема, 2024 рік Харлан відкрила із “золота” Кубка світу в перуанській Лімі.
Українка стартувала в 1/32 фіналу з перемоги над “нейтральною” Анною Смирновою – 15:8. Торік через відмову потиснути руку Смирновій Харлан була дискваліфікована з одиночних змагань чемпіонату світу.
Уже в наступному раунді Харлан здолала італійку Елоїзу Пассаро (15:8) і здобула право змагатися в 1/8 фіналу.
Іншу італійку, 30-ту у світовому рейтингу Росселлу Грегоріо Ольга перемогла з перевагою в 10 очок – 15:5. А вже в топ-4 потрапила, взявши гору над 17-ю шаблісткою світу, Елізабет Тартаковскі зі США (15:8).
Найскладнішою сутичкою Харлан на шляху до фіналу стала зустріч із японкою Місакі Емурою. За переваги українки 14:10 суперниця максимально підійшла до того, щоб зрівняти рахунок, але поступилася 13:15.
Поборотися за “золото” Харлан випало з лідером світового рейтингу – Сарою Бальцер із Франції, яка цього сезону виграла вже три етапи Кубка світу. Фінальна сутичка завершилася поразкою українки – 8:15 і “сріблом” для Харлан.
Харлан стала єдиною з українських збірниць, яка кваліфікувалася в 1/16 фіналу.
ПрАТ “Об’єднана гірничо-хімічна компанія” (ОГХК), в управління якого передано Вільногірський гірничо-металургійний комбінат (ВГМК, Дніпропетровська обл.) та Іршанський гірничо-збагачувальний комбінат (ІГЗК, Житомирська обл.), за підсумками роботи в січні-березні поточного року направило на ремонтні роботи і технічне обслуговування обладнання понад 37 млн грн.
Згідно з прес-релізом компанії, триває активний ремонт і відновлення кар’єрної техніки ОГХК.
При цьому уточнюється, що в першому кварталі 2024 року одним із ключових напрямків був ремонт і закупівля необхідних запчастин, щоб обладнання працювало безперебійно.
Так, на філії ВГМК закуплено запасні частини для критично важливих технологічних ланцюгів, придбано 5 ходових частин для бульдозерів, відновлено 5 кар’єрних самоскидів БелАЗ, а також виведено на лінію всі 5 діючих самоскидів BELL.
На філії ІГЗК кошти спрямовані на підтримку техніки та обладнання в справному стані, щоб за необхідності оперативно включитися в робочі процеси.
“Ці заходи передували оперативному запуску збагачувального виробництва у квітні 2024 року. Таким чином, крок за кроком продовжуємо налагоджувати стабільну роботу компанії”, – констатується в інформації ОГХК.
Як повідомлялося, ОГХК у I кв. отримала 30 млн грн чистого прибутку, тоді як в аналогічному періоді минулого року був збиток.
ДП “Об’єднана гірничо-хімічна компанія” розпочала фактичну діяльність із серпня 2014 року, коли уряд України ухвалив рішення про передачу йому в управління майнових комплексів Вільногірського гірничо-металургійного комбінату (ВГМК, Дніпропетровська обл.) та Іршанського гірничо-збагачувального комбінату (ІГЗК, Житомирська обл.). 8 грудня 2016 року ДП було перетворено на ПАТ “ОГХК”, 26 грудня 2018 року – з ПАТ на ПрАТ.
ОГХК раніше реалізовувало продукцію більш ніж у 30 країн світу. Основні ринки збуту були ЄС, Китай, Туреччина, а також США і країни Африки.