Українські аграрії 2023 року виростили 1,45 млн т овочевих культур, збір яких здійснено з 88,4 тис. га (23,2% від загальних посівних площ) за середньої врожайності 163,9 ц/га, повідомила пресслужба Міністерства аграрної політики та продовольства України.
Згідно з повідомленням, загалом в Україні вирощено: 105,4 тис. т – капусти, 310,3 тис. т – огірків, 175 тис. т – помідорів, 428 тис. т – цибулі, 51,7 тис. т – моркви, 35,3 тис. т – столових буряків і 344,3 тис. т – інших овочів.
За даними міністерства, на 9 серпня в Україні зібрано огірків на площі понад половину – 51,4%. Аграрії Вінниччини та Івано-Франківщини повністю завершили їх збирання.
Аналогічна ситуація з урожаєм цибулі, яку зібрано на 51,4% площ. Її закінчили збирати в Івано-Франківській та Харківській областях і майже завершили в Херсонській області.
Картоплі накопано 711,5 тис. тонн за середньої врожайності 13,9 т/га. Найвища врожайність картоплі в господарствах Хмельницької області – 29 т/га, констатували в Мінагрополітики.
Аграрії всіх областей України провели збирання ранніх зернових і зернобобових культур на площі 3782 тис. га, намолотивши 16 млн 574 тис. тонн зерна за врожайності 44 ц/га, повідомила пресслужба Міністерства аграрної політики та продовольства.
Згідно з повідомленням, за темпами обмолоту лідирують аграрії Миколаївської та Одеської областей, які намолотили 1772,2 тис. тонн і 2,009 млн тонн зерна відповідно. У цих областях зернові намолочено на 82% і 64% площах.
До теперішнього часу в Україні зібрано ячмінь на 939 тис. га, що становить 66% від планових, з них намолочено 3,755 млн тонн; пшениці з 2,698 млн га (60%) зібрано 12,513 млн тонн; гороху з 125,3 тис. га (87%) отримано 306,4 тис. тонн.
Крім того, на площі 1182,3 тис. га (86% від планових площ) зібрано 3319,8 тис. тонн озимого ріпаку.
Мінагрополітики щотижня змінює інформацію про врожайність зібраних культур і вказує про її зростання. Так, щодо ячменю поточного тижня вона становила 40 ц/га, а тижнем раніше 39,4%, пшениця з 44,4 ц/га сягнула 46,4 ц/га, озимий ріпак з 26,8 ц/га – до 28,1 ц/га. Лише горох незначно “здав позиції” з 24,7 ц/га до 24,5 ц/га.
Згідно з повідомленням, аграрії дев’яти областей завершили збирання гороху. У Дніпропетровській області приступили до збирання гречки.
Як повідомлялося, посіви озимої пшениці цього сезону становили 4166 тис. га (-834 тис. га до попереднього), озимого ячменю – 536 тис. га (-255 тис. га), ріпаку – 1374 тис. га (+110 тис. га).
Аграрії за підсумками весняної посівної-2023 в Україні збільшили посівні площі під зерновими культурами, зокрема кукурудзою, і скоротили під олійними, зокрема соняшником, і зможуть отримати 61,4 млн тонн валового врожаю цих культур, повідомляється на сайті Українського клубу аграрного бізнесу (УКАБ) у вівторок.
При цьому уточнюється, що такі зміни фіксуються порівняно з попереднім прогнозом УКАБ, але не з попереднім роком. Також у прогнозі підвищено очікування врожайності для озимих культур.
Згідно з оцінками УКАБ, 2023 року посівні площі зернових культур становили 10,1 млн га (пшениця – 4,4 млн га, кукурудза – 3,8 млн га та ячмінь – 1,4 млн га). У результаті очікується зібрати 42,5 млн тонн зернових, з яких 16,3 млн тонн пшениці, 21,1 млн тонн кукурудзи, 4,2 млн тонн ячменю.
Посівні площі під олійними культурами експерти оцінили на рівні 8,9 млн га, з яких 5,7 млн га зайнято соняшником, 2 млн га соєю та 1,2 млн га ріпаком. Зазначається, що Україна може розраховувати на отримання валового збору олійних на рівні 18,9 млн тонн, з яких 12,2 млн тонн соняшнику, 3,8 млн тонн сої та 2,9 млн тонн ріпаку.
“За попередніми оцінками, такий врожай дасть змогу повністю задовольнити внутрішній попит та отримати експортний потенціал на рівні 43 млн тонн зернових та олійних культур”, – прогнозують в УКАБ.
До позитивних факторів поточного сезону аналітики віднесли реалізацію левової частки зібраного торішнього врожаю кукурудзи, на яку спостерігався високий попит. Розширенню площ під цією культурою посприяє світова тенденція зниження цін на добрива, яка буде відчутна і в Україні, що дасть змогу забезпечити, зокрема, кукурудзу їх достатньою кількістю.
Вони порадили пам’ятати, що введення у виробництво кукурудзи несе певні технологічні складнощі для аграріїв: поточна висока насиченість олійними культурами, можливий подальший тиск захворювань, збільшення навантаження на комбайни через збіг періодів збирання інших культур, дефіцит якісного насіння інших культур тощо.
В УКАБ також зазначили, що з початку війни основними споживачами олійних культур були країни ЄС, насамперед сусідні країни. Однак через тимчасові обмеження ними імпорту низки зернових культур подальше збільшення посівних площ під олійними виглядає ризикованим.
Як вважають аналітики, Україні вдалося пережити енергетичний терор з боку Росії та адаптуватися до нових реалій, що вселяє надію на здатність аграріїв витримати можливе повторення ситуації.
Українські аграрії з початку 2023 року залучили 57,322 млн грн грантових коштів на розвиток бізнесу, що на 5,8% більше, ніж за весь 2022 рік, повідомило Міністерство аграрної політики і продовольства.
Згідно з даними пресслужби відомства, за три місяці поточного року зазначені грантові кошти освоїли 24 господарства, що займаються садівництвом, ягідництвом і виноградарством. Одне підприємство отримало 1,36 млн грн на розвиток тепличного господарства.
Минулого року 30 господарств країни залучили 54 млн грн грантових коштів на закладку садів, виноградників та ягідних плантацій, три підприємства – на будівництво теплиць.
За даними Мінагрополітики, з моменту початку повномасштабного вторгнення Росії в Україну через уповноважені банки на надання грантів для створення або розвитку садівництва, ягідництва, виноградарства та тепличного господарства надійшло 364 заявки. З них 91 господарству було підтверджено надання гранту на розвиток садівництва майже на 415 млн грн, 13 господарствам – на розвиток тепличного господарства майже на 91 млн грн.
Нідерланди нададуть українським аграріям EUR10 млн на розмінування сільгоспземель, а також EUR40 млн на закупівлю насіння і сільгоспобладнання із загального пакета допомоги Україні в EUR180 млн, повідомили члени Комітету із сільського господарства парламенту Нідерландів на зустрічі у Верховній Раді.
“Ми будемо раді допомозі Нідерландів у розмінуванні, щоб пришвидшити цей процес. Адже це одна з нагальних проблем аграріїв, особливо південних і східних регіонів”, – повідомив керівник парламентського комітету з питань аграрної та земельної політики Олександр Гайду.
Він запропонував звернути увагу на проєкти з відновлення і модернізації систем зрошення та дренажу, розширення нових логістичних шляхів з ЄС для сприяння українським фермерам в експорті сільгосппродукції.
АГРАРІЙ, насіння, НИДЕРЛАНДЫ, розмінування, сільгоспобладнання
Державний Ощадбанк (Київ) запустив пільгову програму кредитування аграріїв під посівну-2023 для купівлі насіння, засобів захисту рослин, мікродобрив та техніки від ТОВ “Спектр-Агро” (Обухів Київської обл.).
За інформацією пресслужби Ощадбанку, аграрії зможуть придбати сільгосптехніку у кредит за ставкою 5% та 9% річних – за поповнення обігових коштів на суму до 90 млн грн за державною програмою “Доступні кредити 5-7-9%”.
Мікродобрива, засоби захисту рослин та насіння сої власного виробництва “Спектр-Агро” можна буде придбати за ставкою від 0,01% річних на суму до 20 млн грн із адаптованим до сезонності графіком погашення, зазначається у релізі.
Як зазначає Ощадбанк, для отримання такого кредиту достатньо надати спрощений пакет документів для отримання рішення щодо нього. Окрім пріоритетного розгляду заявок, всі, хто скористався кредитом, зможуть оперативно отримати попереднє рішення на поповнення обігових коштів через онлайн-платформу Agroapp.
Держбанк також повідомив, що загалом із 24 лютого 2022 року надав агропідприємствам за програмою “Доступні кредити 5-7-9%” близько 10 млрд грн. Частка агрокредитів у загальному портфелі цієї програми, виданих Ощадбанком під час війни, становить 72%. Друге місце посідають підприємства торгівлі, яким банк видав 16% позик за програмою доступних кредитів.
“Спектр-Агро” – дистриб’ютор засобів захисту рослин, міндобрив та сільгосптехніки провідних світових та українських виробників (Deutz-Fahr, HARDI, Kockerling, Dieci, SOLA).
За даними opendatabot, “Спектр-Агро” у 2022 році збільшило виторг на 1,2% – до 6 млрд 262,6 млн грн, а його чистий прибуток скоротився на 20% – до 209,84 млн грн.
Державний Ощадбанк, за даними Нацбанку, на 1 березня 2023 року за розміром загальних активів посідав 2-е місце (311,19 млрд грн) серед 65 банків у країні.