Україна від початку повномасштабного російського вторгнення поставила на зовнішні ринки 32,2 млн тонн зернових, зернобобових, олійних культур і продуктів їхньої переробки, повідомляють на сайті Міністерства аграрної політики та продовольства України.
При цьому за листопад 2022 року з країни відправлено 5,9 млн тонн сільгосппродукції, що на 1 млн тонн поступається показникам першого жовтня і вересня. У розрізі культур за місяць з України відвантажено 1,6 млн тонн пшениці (на 20% менше, ніж у жовтні) і 2 млн тонн кукурудзи (на 13% менше).
Зі свого боку експорт соняшникової олії в листопаді зріс порівняно з місяцем, що передував йому, на 8%, до 466 тис. тонн, насіння соняшнику – на 27%, до 377 тис. тонн, соєвих бобів – на 67%, до 385 тис. тонн, тоді як поставки ріпаку скоротилися майже вдвічі, до 412 тис. тонн, шротів усіх видів – на 25%, до 344 тис. тонн, соєвої олії – на 36%, до 16 тис. тонн.
За даними Мінагрополітики, 34,3% зарубіжних поставок продукції АПК у листопаді припало на кукурудзу, 26,8% – кукурудза, 7,9% – соняшникова олія, 7,0% – ріпак, 6,5% – соєві боби, 6,4% – насіння соняшнику, 5,8% – шроти, 5,0% – ячмінь, 0,3% – соєва олія.
Крім того, за дев’ять місяців війни з України експортовано 12,3 млн тонн кукурудзи (38,2% від загального обсягу), 7,0 млн тонн пшениці (21,8%); 2,8 млн тонн ріпаку (8,6%); 2,8 млн тонн соняшникової олії (8,6%); 2,4 млн тонн насіння соняшнику (7,4%); 1,9 млн тонн шротів (5,8%); 1,5 млн тонн ячменю (4,7%); 1,3 млн тонн соєвих бобів (4,2%) та 168 тис. тонн соєвої олії (0,0%). тонн соєвої олії (0,5%).
Як повідомлялося, у жовтні та вересні Україна експортувала по 6,9 млн тонн агропродукції, у серпні – 4,6 млн тонн, у липні – 3,0 млн тонн, у червні – 2,7 млн тонн, у травні – 1,74 млн тонн, у квітні – 0,96 млн тонн, у березні – 0,33 млн тонн.
До початку повномасштабного військового вторгнення РФ Україна щомісяця експортувала в середньому 5-6 млн тонн сільгосппродукції, переважно через свою морську інфраструктуру в Чорному морі.
Міністр фінансів Угорщини Міхай Варга від імені країни висловився проти ухвалення Європейською радою законодавчих поправок, які б дали змогу виділити Україні у 2023 році 18 млрд євро макрофінансової допомоги плюс.
Проте ЄС продовжить шукати рішення, яке б підтримали всі держави-члени.
“Угорщина проти поправки до фінансового законодавства”, – сказав він у вівторок у Брюсселі в рамках відкритої частини засідання Ради з економічних і фінансових питань.
Зокрема, Угорщина виступила проти поправки до багаторічного фінансового законодавства, яке має бути ухвалене одноголосно.
Водночас міністри проголосували кваліфікованою більшістю за макрофінансову допомогу плюс (MFA+) і поправку до фінансового регламенту.
Головуючий на засіданні міністр фінансів Чехії Збігнєв Станюра, коментуючи цю ситуацію, сказав: “На жаль, ми не змогли ухвалити пакет загалом. Проте, це не охолодить наші амбіції почати виділяти нашу допомогу Україні з початку січня. Я прошу Комітет з питань економіки та фінансів знайти альтернативне рішення. Це означає, що ми маємо знайти рішення, яке підтримають усі держави. Ми знайдемо рішення, щоб підтримати Україну”
Усі підприємства SCM зараз працюють на перемогу України, зокрема на економічному фронті, сказав власник компанії Рінат Ахметов в інтерв’ю швейцарському виданню Bilan.
“Там, де це можливо, ми працюємо для потреб фронту – допомагаємо українській армії і силам тероборони. Наші металургійні комбінати виробляють протитанкові їжаки, модульні укриття для бліндажів, ми вже виготовили і передали безкоштовно нашим бійцям 150 тисяч бронежилетів. Наші енергетики героїчно щодня повертають світло в будинки, що залишилися без електрики через постійні обстріли. Ми всі працюємо на перемогу України, зокрема на економічному фронті”, – сказав Ахметов.
За його словами, ситуація в українській економіці через війну вкрай складна, але підприємства продовжують працювати, зберігаючи робочі місця і доходи бюджету.
“Ситуація в бізнесі зараз дуже складна – як і у всій українській економіці. Усі наші підприємства з першого дня війни перейшли на роботу у воєнному режимі. Тому що сьогодні наша головна мета – допомогти українцям вижити і вистояти”, – підкреслив власник SCM.
Тільки за 9 місяців 2022 року SCM спрямував до бюджету понад 60 млрд грн у вигляді податків і зборів.
“Для нас, SCM, війна почалася 2014-го року. І в Криму, і на тимчасово окупованій частині Донбасу ми втратили всі активи. Ми втратили підприємства, але це нас загартувало і зробило сильнішими. У нас дуже сильна команда, де менеджери думають не тільки про бізнес, а й про людей. Переконаний – у цій війні ми переможемо і вийдемо з неї сильнішими”, – підсумував Рінат Ахметов.
Як повідомлялося, підприємства Ахметова з перших днів війни були переведені у військовий режим роботи, забезпечуючи ЗСУ і сили оборони бронею, бронежилетами та інженерними спорудами зі сталі.
Також бізнеси Ахметова в рамках його ініціативи Сталевий фронт закуповують для потреб військових дрони, тепловізори, рації та інше обладнання. З початку війни Фонд Ріната Ахметова, його підприємства і ФК Шахтар передали на підтримку ЗСУ та гуманітарну допомогу на 3,5 млрд грн.
Ferrexpo продовжує реалізацію стратегії 360о із впровадження принципів різноманіття, справедливості та інклюзивності. На гірничовидобувних підприємствах Групи Ferrexpo затверджена та введена в дію відповідна Політика, яка закріплює визначення термінології та поведінкових паттернів, що сприяють розбудові інклюзивного робочого середовища та відповідній культурі. Вона закріплює неприпустимість будь-яких проявів дискримінації (за ознаками інвалідності, вагітності та батьківського статусу, раси, національного або етнічного походження, віку, статі, сексуальної орієнтації, політичної думки, соціального походження тощо).
Ferrexpo створює рівні умови працевлаштування, роботи та оплати для всіх: працівники і працівниці оцінюються виключно за рівнем професіоналізму та кваліфікації. Затверджена DEI політика фіксує нульову толерантність для таких проявів дискримінації, як-от сексизм, расизм, ейджизм, гомофобія, колоризм, лукізм, ейблізм. В рамках затвердженої політики розроблений внутрішній механізм інформування та вирішення дискримінаційної ситуації. З метою координації даної функції в компанії введена посада DEI офіцерки.
Анна Адом, Директорка з управління персоналом та побуту Ferrexpo в Україні:
«Два роки тому Ferrexpo розпочала свій шлях із реалізації принципів DEI, і сьогодні це вагома віха на шляху реалізації нашої стратегії. В Україні такий підхід тільки набирає обертів, але світова практика і наш досвід підтверджує переваги впровадження DEI. Ми у Ferrexpo завжди намагаємось створювати середовище для роботи щасливих людей. А особливо зараз в умовах воєнного стану для нас важливо, щоб наші працівники і працівниці відчували свободу, мотивацію до роботи, відсутність токсичності і тим самим могли створювати цінність для себе та компанії у максимально гармонічний спосіб. Це win-win практика як для роботодавця, так і для співробітників і співробітниць».
Довідка про Ferrexpo:
Ferrexpo – швейцарська залізорудна компанія з активами в Україні. Акції Ferrexpo входять до преміального лістингу Лондонської фондової біржі за індексом FTSE 250 (тікер FXPO). Група виробляє високоякісні залізорудні окатки преміум-класу для металургійної промисловості, які порівняно з використанням більш поширених видів залізорудної сировини дозволяють зменшити викиди вуглецю і підвищити продуктивність виробників. Підприємства Ferrexpo забезпечують сировиною світову металургійну промисловість понад 50 років. У 2021 році Група виготовила 11,2 мільйонів тонн залізорудних окатків, завдяки чому компанія Ferrexpo стала 3-м найбільшим експортером окатків у світі з часткою ринку приблизно 9%. Група має широку клієнтську базу, до якої входять сталеливарні підприємства по всьому світу, у тому числі в Австрії, Німеччині, Японії, Південній Кореї, Тайвані, Китаї, Словаччині, Чехії, Туреччині, В’єтнамі та США. Додаткову інформацію можна знайти на сайті www.ferrexpo.com.
Долар США помірно зростає по відношенню до євро і японської ієни під час торгів у вівторок, австралійський долар підвищується на підсумках засідання Центрального банку країни.
Євро за даними на 7:50 кв у вівторок торгується на рівні $1,0487 порівняно з $1,0493 на закриття попередньої сесії.
Курс долара до японської валюти підвищився під час торгів до 136,97 ієни порівняно зі 136,79 ієни на закриття попередньої сесії.
Розрахований ICE індекс, що показує динаміку долара щодо шести валют (євро, швейцарський франк, єна, канадський долар, фунт стерлінгів і шведська крона), додає 0,08%, ширший WSJ Dollar Index – 0,06%.
Курс фунта опустився до $1,2189 порівняно з $1,2192 за підсумками торгів у понеділок.
Підтримку долару надають опубліковані напередодні дані зі США, які посилили побоювання, що Федеральній резервній системі (ФРС) США потрібно буде підвищувати процентні ставки протягом більш тривалого періоду, ніж очікувалося, пише Trading Economics.
Індекс ділової активності в секторі послуг США в листопаді несподівано піднявся до 56,5 пункту з 54,4 пункту місяцем раніше, показали дані Інституту управління поставками США. Середній прогноз аналітиків, опитаних Trading Economics, передбачав зниження показника минулого місяця до 53,3 пункту. Значення індикатора вище 50 пунктів свідчить про посилення ділової активності у сфері послуг, нижче – про її ослаблення.
Австралійський долар торгується у вівторок на рівні $0,6727 порівняно з $0,6699 на закриття попередньої сесії.
Резервний банк Австралії (RBA) у вівторок за підсумками фінального засідання в поточному році підвищив ключову процентну ставку на 25 базисних пунктів (б.п.) – до 3,1% річних. Це збіглося з прогнозом більшості аналітиків, повідомляє Trading Economics.
ЦБ підвищив ставку восьмий раз поспіль. Таким чином, вартість запозичень зросла до максимального рівня з листопада 2012 року. При цьому керівництво RBA просигналізувало про подальший підйом ставки для стримування інфляції, яка залишається на високому рівні.
Євро за даними на 7:50 кв у вівторок торгується на рівні $1,0487 порівняно з $1,0493 на закриття попередньої сесії.
Курс долара до японської валюти підвищився під час торгів до 136,97 ієни порівняно зі 136,79 ієни на закриття попередньої сесії.
Розрахований ICE індекс, що показує динаміку долара щодо шести валют (євро, швейцарський франк, єна, канадський долар, фунт стерлінгів і шведська крона), додає 0,08%, ширший WSJ Dollar Index – 0,06%.
Курс фунта опустився до $1,2189 порівняно з $1,2192 за підсумками торгів у понеділок.
Підтримку долару надають опубліковані напередодні дані зі США, які посилили побоювання, що Федеральній резервній системі (ФРС) США потрібно буде підвищувати процентні ставки протягом більш тривалого періоду, ніж очікувалося, пише Trading Economics.
Індекс ділової активності в секторі послуг США в листопаді несподівано піднявся до 56,5 пункту з 54,4 пункту місяцем раніше, показали дані Інституту управління поставками США. Середній прогноз аналітиків, опитаних Trading Economics, передбачав зниження показника минулого місяця до 53,3 пункту. Значення індикатора вище 50 пунктів свідчить про посилення ділової активності у сфері послуг, нижче – про її ослаблення.
Австралійський долар торгується у вівторок на рівні $0,6727 порівняно з $0,6699 на закриття попередньої сесії.
Резервний банк Австралії (RBA) у вівторок за підсумками фінального засідання в поточному році підвищив ключову процентну ставку на 25 базисних пунктів (б.п.) – до 3,1% річних. Це збіглося з прогнозом більшості аналітиків, повідомляє Trading Economics.
ЦБ підвищив ставку восьмий раз поспіль. Таким чином, вартість запозичень зросла до максимального рівня з листопада 2012 року. При цьому керівництво RBA просигналізувало про подальший підйом ставки для стримування інфляції, яка залишається на високому рівні.