Європейський банк реконструкції та розвитку (ЄБРР) виділить АТ “Укрзалізниця” (УЗ) додатково EUR300 млн кредиту на закупівлю 80 сучасних вантажних електровозів, повідомила прес-служба УЗ у середу.
Відповідну домовленість, про яку компанія повідомила наприкінці травня, було підкріплено меморандумом між “Укрзалізницею”, ЄБРР і Міністерством розвитку громад, територій та інфраструктури, який було підписано в Берліні на полях Конференції з відновлення України (URC2024).
“Питання оновлення парку локомотивів для “Укрзалізниці” є критичним і надважливим (…) Отримання нових і високотехнологічних електровозів значно підвищить ефективність вантажних перевезень”, – наголосив голова правління УЗ Євген Лященко.
Наприкінці травня компанія повідомила про виділення $190 млн гранту США через трастовий фонд Світового банку в рамках проєкту “Відновлення критично важливої логістичної інфраструктури та мережевого сполучення (RELINC)”.
Пропозицію щодо закупівлі 80 електровозів загальною вартістю близько $400 млн уже опубліковано на порталі тендерів ЄБРР. Тендерними вимогами передбачено, що переможець, окрім постачання локомотивів, має створити на території України умови для їх обслуговування та гарантійного ремонту.
Майже кожна п’ята справа про шахрайство доходить до суду цьогоріч
Понад 38 тисяч справ було відкрито за ст. 190 “Шахрайство” за перші п’ять місяців 2024 року, за даними Генеральної прокуратури України (ГПУ). Це у 1,6 разів більше, ніж за весь 2021 рік. Майже кожне п’яте провадження про шахрайство дійшло до суду цьогоріч.
Рекордні 38 204 кримінальні провадження щодо шахрайства було відкрито в Україні за п’ять місяців 2024 року. Це вже у 1,6 разів більше, ніж за весь 2021 рік, коли було відкрито 23 847 справ. Кримінальних проваджень щодо шахрайства побільшало на 10% у порівнянні до аналогійного періоду торік.
Трохи більше 7 тисяч або 18% усіх зареєстрованих справ у 2024 року дійшли до суду. Ще понад 4,5 тисячі справ було закрито.
За даними Національного банку України, найпопулярнішими методами шахрайства з платіжними картками в Україні традиційно залишається соціальна інженерія та фішинг. Аби знизити пандемію шахрайства та допомогти громадянам захиститися від злодіїв, НБУ разом з Державною службою спеціального зв’язку та захисту інформації України розпочав Всеукраїнську інформаційну кампанію з платіжної безпеки. Дізнатися, яких правил потрібно дотримуватися, аби вберегтись від злодіїв, можна на спеціальній сторінці проєкту.
Кількість компаній у США і Канаді, які зазнали кіберздирства, сягнула рекордних показників у 2023 році, з безпрецедентними вимогами викупу, наголошується у звіті “Програми-здирники: постійна проблема в претензіях з кіберстрахування” глобального страхового брокера Marsh, повідомляється на його сайті.
При цьому наголошується, що проте, у міру того, як кіберзлочинці стають дедалі сміливішими у своїх запитах, дедалі більша кількість компаній відмовляються платити.
Загалом 21% клієнтів Marsh повідомили про кіберподії 2023 року, переважна більшість із яких були заявами про конфіденційність і системними атаками, що призводять до несанкціонованого доступу і потенційно розкритих даних.
За словами Marsh, цей показник залишався доволі стабільним упродовж останніх п’яти років – між 16% і 21% – що частково свідчить про те, що кіберконтроль компаній йде в ногу зі зростаючою складністю і частотою кібератак.
Однак у 2023 році до Marsh надійшло повідомлення про рекордні 282 випадки вимагання, що на 64% більше, ніж у 2022 році. Незважаючи на те, що програми-здирники становлять лише 17% від усіх поданих кіберзлочинів, програми-здирники залишаються головною проблемою для організацій, з огляду на їхню збільшену частоту, витонченість і потенційну серйозність.
Дійсно, середній розмір вимоги про викуп зріс до 20 мільйонів доларів у 2023 році з 1,4 мільйона доларів, тоді як середній розмір здійсненого платежу становив 6,5 мільйона доларів, що відображає ефективність переговорів про вимагання, зазначає Marsh у звіті.
Тільки 23% його клієнтів, які постраждали від кіберздирства у 2023 році, заплатили викуп. Більшість (77%) відмовилися, що відображає зростаючу тенденцію. У 2021 році тільки 37% клієнтів Marsh відхилили вимоги кіберзлочинців.
СК “Експрес Страхування” (Київ) у січні-травні поточного року зібрала страхові премії на суму 350 млн грн, що на 35,6% більше за аналогічний період 2023 року.
Як уточнюється на сайті страховика, за цей період було укладено в 2,5 раза більше договорів, ніж за п’ять місяців 2023 року.
Премії з КАСКО склали 277,6 млн грн (+20,9% до 5 міс. 2023 року), з ОСЦПВ -61,1 млн грн (у 2,9 раза більше), ДМС – 4,9 млн грн (+13,4%), з інших видів страхування -6,4 млн грн (+2,1 раза).
У травні 2024 року компанія залучила 82,3 млн грн премій, що на 28% більше, ніж у травні минулого року. Зокрема, премії з КАСКО склали 64,8 млн грн (+13,8%), з ОСЦПВ – 15,8 млн грн (+149,5%).
Як повідомлялося, за цей період компанія виплатила 200 млн грн, що на 64,3%, або на 78,1 млн грн більше за аналогічний показник 2023 року.
Зокрема, виплати за КАСКО становили 170,3 млн грн, або 61,7% усіх виплат, а виплати за ОСЦПВ – 24,7 млн грн (+116,7%), за добровільним медичним страхуванням – 2,4 млн грн (-14,4%), виплати за іншими договорами страхування – 2,1 млн грн (+12,08%).
ТДВ “Експрес Страхування” засноване в 2008 році входить до складу групи компаній “УкрАвто”. Компанія спеціалізується на автомобільному страхуванні. З квітня 2012 року є асоційованим членом Моторного транспортного страхового бюро України.
Європейський банк реконструкції та розвитку (ЄБРР, EBRD) і Міжнародна фінансова корпорація (IFC) з групи Світового банку (СБ) після завершення угоди з купівлі французькою NJJ українських активів Turkcell виділять $435 млн на фінансування об’єднаної компанії “Датагруп-Воля – lifecell”.
“На полях Міжнародної конференції з питань відновлення України (Ukraine Recovery Conference – URC2024) у Берліні ми досягли стратегічних домовленостей з EBRD та IFC про фінансування проєктів об’єднаної компанії “Датагруп”, “Воля” і Lifecell на суму до $435 млн”, – написав CEO “Датагруп-Воля” Михайло Шелемба у Фейсбук у вівторок увечері.
За його словами, кошти будуть виділені після завершення угоди про купівлю та об’єднання компаній. Вони будуть спрямовані на підтримку конвергенції фіксованого мобільного зв’язку (FMC), збільшення інвестицій в об’єднану мережу компаній, а також купівлю ліцензій та обладнання, необхідних для розширення фіксованої та мобільної інфраструктури.
“Я дякую EBRD та IFC за підтримку України та українського бізнесу в цей складний воєнний період. І вкотре дякую за віру в українців і потенціал нашого розвитку NJJ Holding і особисто (його власнику – ІФ-У) Ксав’є Ньєлю”, – написав Шелемба.
Він зазначив, що вихід на український телеком-ринок глобального західного стратегічного оператора і фінансування об’єднаної компанії міжнародними структурами має позитивно вплинути на економіку України: призведе до прискорення майбутнього зростання, підвищить стійкість у складних воєнних умовах і сприятиме подоланню в країні цифрового розриву.
Раніше повідомлялося, що АМКУ на засіданні 7 березня дозволив DVL Telecom, “дочці” NJJ, набути контроль над компанією Datagroup Holding Limited (“Датагрупп-Воля”). Водночас комітет повідомив про виявлення підстав для заборони на придбання DVL Telecom контролю над підконтрольною Turkcell групою “Лайфселл”, а у квітні запросив додаткову інформацію. Turkcell прогнозує, що угоду з NJJ буде закрито до кінця 2024 року.