Міністерство енергетики України та Міністерство закордонних справ України висловлюють глибоке розчарування через рішення уряду Канади видати дозвіл на повернення до Німеччини відремонтованих компанією Siemens Canada турбін газопроводу “Північний потік-1”.
“Міжнародна спільнота, зокрема Канада та Німеччина, впровадила вже низку вагомих санкцій проти Росії, щоб зупинити її війну проти України. Україна вдячна за ці рішучі дії. Водночас остання канадсько-німецька домовленість та оголошене на її основі рішення – це підстроювання санкційного режиму під забаганки Росії”, – йдеться у спільній заяві, оприлюдненій пресслужбами Міненерго та МЗС України в неділю.
У відомствах назвали цей прецедент небезпечним і таким, що йде врозріз із принципом верховенства права, що дозволить Москві зміцнити власне почуття безкарності.
Також у заяві обґрунтовується, що РФ може продовжувати постачання газу до Німеччини у повному обсязі без вищезгаданої турбіни, а вимога РФ щодо її обов’язкового повернення “є шантажем, який не має технічного обґрунтування”.
У відомствах повідомили, що Україна надала вичерпні роз’яснення німецькій та канадській сторонам, ті підтвердили, що розцінюють вимогу Росії як таку, що не має технічних обґрунтувань, але все одно схвалили рішення піти на поступку.
“Передача турбіни Північного потоку-1 дозволить Росії й надалі використовувати енергетику як інструмент гібридної війни проти Європи. Закликаємо уряд Канади скасувати це рішення, а також забезпечити цілісність санкційного режиму. Не може бути винятків, коли йдеться про притягнення до відповідальності Росії за десятки тисяч убитих українців, сотні тисяч об’єктів зруйнованої інфраструктури, мільйони внутрішньо переміщених осіб та біженців та неприховану атаку на демократію та верховенство права у всьому світі”, – резюмували в Міненерго та МЗС.
З технічних причин частина поїздів львівського напрямку у неділю, 10 липня, вирушає із запізненням, повідомили у АТ “Укрзалізниця”.
Станом на 19.00 з технічних причин у дорозі затримуються наступні поїзди львівського напрямку: №85/233 Запоріжжя, Покровськ – Львів (затримка 2 години 15 хв., відновлення руху очікується протягом півгодини); №715 Київ – Перемишль (затримка 3 години, відновлення руху очікується протягом півгодини); №45/46 Ужгород – Харків (затримка 2 години, поїзд щойно відправлений зі Львова); №5/6 Івано-Франківськ – Запоріжжя (затримка 1 год 32 хв., поїзд щойно відправлений зі Львова); №259/260 Івано-Франківськ – Суми (можлива кількахвилинна затримка на відправлення та сповільнений рух пошкодженою ділянкою).
Крім того, зазнав змін розклад руху деяких поїздів по ст. Львів: №6045 сполученням Тернопіль – Львів, №805 сполученням Рівне – Львів. Відповідно, на понад годину пізніше графікового часу вирушать у рейс поїзда №806 Львів – Рівне, №6096 Львів – Здолбунів, №6046 Львів – Тернопіль і №6034 Львів – Золочів.
” Просимо пасажирів сповіщати про свої плани щодо пересадок наші поїзні бригади, які допоможуть їх організувати. Також стежте за офіційними повідомленнями Укрзалізниці та оголошеннями на вокзалах, крім того, оновлення щодо затримок доступні на uz-vezemo.com.”, – наголосили у відомстві.
Президент України Володимир Зеленський слідом за звільненням Андрія Мельника з посади посла України у ФРН, указами звільнив також ще 4 послів. Зокрема, звільнено Людмилу Непоп з посади посла України в Угорщині, В’ячеслава Яцюка – з посади посла України в Норвегії, Євгена Перебійноса – з посади посла України в Чехії.
Також звільнено Ігоря Поліха з посади посла України в Індії, а також з постів посла України в Мальдівах, Непалі, Щрі-Ланці, Бангладеш за сумісництвом.
Непоп була послом України в Угорщині з 2016 року. Яцюка призначили послом України у Норвегії у 2016 році. Перебийніс був послом України у Норвегії з 2017 року. Поліха обіймав посаду посла України в Індії з 2015 року.
Більшість медичних фахівців, які виїхали за кордон, повернулася і продовжує працювати, повідомили практики та експерти у сфері медицини під час круглого столу в агентстві “Інтерфакс-Україна” у четвер.
“Наразі у нас 98% персоналу на місці. У перші місяці війни була частина тих, хто виїхав на захід України або за кордон, проте на сьогодні майже всі повернулися та працюють”, – сказав завідувач відділення кардіометаболічних захворювань клініки для дорослих ГУ “Центр дитячої кардіології та кардіохірургії МОЗ України” Євген Марушко.
“Щодо колективу Інституту Філатова, у нас майже ніхто не поїхав. 99% співробітників штату залишилися. Дефіцит є у дуже вузьких спеціальностях, яких і так мало на всю країну. Якщо ті фахівці, яких і так було мало їдуть, то це негативно позначається на рівні надання допомоги”, – сказала завідувачка відділення запальних патологій очей та мікрохірургічного лікування їх наслідків ДУ “Інститут очних хвороб та тканинної терапії ім. В.П. Філатова НАМН України” Олександра Зборовська.
У свою чергу директор з розвитку бізнесу медичної групи компаній ADONIS Світлана Лонська повідомила, що в приватному секторі надання медичних послуг більша частина персоналу повернулася, а ті, хто залишився за кордоном, планують повернутися найближчим часом.
Вона також зазначила, що під час широкомасштабних бойових дій у Київській області було зруйновано пологовий будинок, при цьому лікарі не зупиняли своєї роботи, приймаючи пологи в екстрених умовах.
Водночас завідувач кафедри нефрології та нирково-замісної терапії Національного університету охорони здоров’я Дмитро Іванов вважає, що повернувшись до України, лікарі та керівний персонал показали рівень своєї надійності.
“У Києві ми втратили в перші два місяці більше ніж 60% лікарів та майже 75% середнього медперсоналу. У тих районах України, де були воєнні дії, майже не залишилося медперсоналу. На сьогодні повернулися орієнтовно 90% медперсоналу. Я вважаю, що це може бути критерієм надійності лікарів, а також керівного персоналу, наприклад завідувачів відділень та головлікарів”, – зазначив Іванов.
Андрій Безносенко зазначив, що у перший місяць війни у Національному інституті раку (НІР) суттєво скоротився потік пацієнтів.
“За перший місяць війни було прийнято 150 пацієнтів, тоді як за той самий період минулого року – 2 700”, – зазначив Безносенко.
Він також повідомив, що фахівці НІР намагаються відслідковувати ситуацію з онкоцентрами на окупованих територіях.
“На сьогодні Херсонський, Мелітопольський, Маріупольський онкоцентри та онконцентр у місті Хрустальному під окупацією. Там дуже мало персоналу, залишилися пацієнти, але немає ліків для лікування, і ми жодним чином не можемо їх туди доставити”, – сказав Безносенко.
ZBOROVSKA, АДОНИС, БЕЗНОСЕНКО, ИВАНОВ, ІНСТИТУТ ФІЛАТОВА, ЛОНСЬКА, МАРУШКО, МЕДСПЕЦИАЛИСТ