Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» у січні-травні поточного року збільшив випуск прокату на 47,4% порівняно з аналогічним періодом минулого року – до 1 млн 48,8 тис. тонн із 711,6 тис. тонн.
Згідно з інформацією підприємства, виплавка сталі за цей період зросла на 45,4% – до 1 млн 249,5 тис. тонн, чавуну – на 36,3%, до 1 млн 290,4 тис. тонн.
У травні «Запоріжсталь» виробила 240 тис. тонн чавуну, 240,2 тис. тонн сталі, відвантажено 204 тис. тонн прокату.
Як повідомлялося, «Запоріжсталь» у 2023 році наростила випуск прокату на 57,2% порівняно з 2022 роком – до 2 млн 54,7 тис. тонн, сталі на 65,4% – до 2 млн 466,9 тис. тонн, чавуну – на 35,3%, до 2 млн 718,9 тис. тонн.
«Запоріжсталь» – одне з найбільших промислових підприємств України, продукція якого користується широким попитом у споживачів як на внутрішньому ринку, так і в багатьох країнах світу.
«Запоріжсталь» перебуває в процесі інтеграції в групу «Метінвест», основними акціонерами якої є ПрАТ «Систем Кепітал Менеджмент» (71,24%) і група компаній «Смарт-холдинг» (23,76%).
ТОВ «Метінвест Холдинг» – керуюча компанія групи «Метінвест».
Президент України Володимир Зеленський заявив про необхідність прискорення постачань військової допомоги Україні в межах схваленого у квітні цього року Конгресом США пакета підтримки в $61 млрд.
“Дуже важливо, що це (рішення Конгресу про допомогу Україні – ІФ-У) було ухвалено. Це і зброя для нас, це і сигнал важливий для РФ. І важливо, що це було об’єднане позитивне рішення всередині США. Але з цієї суми, я вважаю, сьогодні мало прийшло. Це моя особиста думка. Але я не можу укомплектувати бригади, резерви, щоб просто поміняти ті бригади, які стоять, щоб була нормальна ротація”, – заявив Зеленський в інтерв’ю The Guardian, опублікованому в суботу.
Так, за його словами, “і Росія чітко це розуміє – що вони роблять із Харковом і чому вони йдуть на північ і дивляться в тому напрямку – щоб розтягнути фронт”.
“Вони знають, що в нас недоукомплектований резерв, вони знають, що ми не можемо відправити резерв без відповідної зброї – так, як вони відправляють своїх як м’ясо. Вони розуміють, що ті наші війська, які стоять на сході, а РФ не залишає головної мети окупувати повністю схід нашої держави, – їм потрібно розтягнути наші сили. Вони розтягують наш фронт і розуміють, що, якби прийшло достатньо (зброї – ІФ-У), ми б укомплектували бригади, ми б не забирали наші сили з Донбасу і могли б відповідати нашою далекобійністю (на обстріли – ІФ-У) Харківської області”, – сказав президент.
Водночас, наголосив Зеленський, ніхто нікого не звинувачує. “Ми там, де ми є. Ми у війні. І вже не на її початку. І тому потрібно кожного дня шукати вихід із ситуації”.
Він також зауважив, що загалом, сума, виділена Конгресом, є великою для того, щоб укомплектувати українські бригади просто та швидко, однак, на його думку, вона надходить повільно.
“І всі радісні, всі щасливі, що все-таки вдалося (Конгресу узгодити допомогу Україні – ІФ-У), що всі разом тиснули (на США – ІФ-У), двопартійна підтримка, 61 млрд – а вона тільки починає передаватися нам, приходить до нас. Але Росія швидше. Росія повільніша, ніж Україна, але швидша, ніж Захід. І це проблема. А якщо кожна хвилина може забрати життя людей, то ми хочемо більш швидких поставок (від США – ІФ-У). Просто для нас ціна цього більш болюча, ніж для країн-партнерів. Тому що в їхніх сім’ях ніхто не гинув. І слава Богу! Але ти не знаєш, що таке війна, поки вона не прийшла до тебе в дім”, – наголосив Зеленський.
Він також наголосив, що “цієї швидкості постійно не вистачає Заходу, партнерам”, – додавши, що це може відбуватися з різних причин, включно з бюрократичними або такими, як “інший підхід до життя в невоєнний час”.
“На війні в тебе інші пріоритети: вижити, люди, діти – це головне. А коли ти в безпеці, ти звикаєш до цього, і тому й час у тебе по-іншому йде. Тобі не потрібно вижити зараз, тому що наступної секунди тебе можуть убити. Наприклад, ти в Харкові, якщо не спустився в бомбосховище – а там до їхньої (російської – ІФ-У) зброї 60 км, 100 км – і ти не спустився, то ти можеш бути мертвим”, – резюмував Зеленський.
Кабінет Міністрів на засіданні в п’ятницю ухвалив рішення про компенсацію до 50% вартості відновлення й будівництва меліоративних систем для організацій водокористувачів, повідомило Міністерство аграрної політики та продовольства.
Згідно з розробленою Мінагрополітики постановою №628 “Про внесення змін до Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для надання державної підтримки сільськогосподарським товаровиробникам, які використовують меліоровані землі, та організаціям водокористувачів”, аграрії, які використовують меліоровані землі, можуть отримати компенсацію для реконструкції та модернізації наявних або будівництва нових меліоративних систем, а також за відновлення насосних станцій.
Розмір допомоги для аграріїв становитиме не більше ніж 26,5 тис. грн на 1 гектар оброблюваних угідь, на яких здійснюється гідротехнічна меліорація, без урахування вартості дощувальних машин.
Бюджетну дотацію надають за проведення робіт і прийнятих в експлуатацію меліоративних систем за період з 1 листопада 2023 року до 31 жовтня 2024 року.
Мінагрополітики уточнило, що заявки на отримання бюджетних коштів та документи до неї аграрії подаватимуть через Державний аграрний реєстр. Про початок подання заявок міністерство повідомить додатково.
Створений Військово-морськими силами морський коридор із серпня 2023 року забезпечив експорт 50 млн тонн вантажів, у портах було оброблено 1,737 суден, повідомило Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури (Мінвідновлення).
“50 мільйонів тонн вантажів експортовано Українським морським коридором за 9 місяців. Попри постійні атаки росіян, українським портовикам вдалося обробити 1737 суден”, – ідеться в повідомленні Міністерства у фейсбуці в суботу, а ексвіцепрем’єр – глава Мінвідновлення Олександр Кубраков уточнив, що на частку агропродукції припадає 35 млн тонн.
Завдяки об’єднаним зусиллям уряду, Адміністрації морських портів України, міжнародних партнерів та всіх працівників портової галузі, вдалося налагодити стабільний експорт української агропродукції морем, ідеться в повідомленні.
У фейсбуці Адміністрації морських портів (АМПУ) повідомляється, що Чорноморські порти вийшли на рекордний обсяг переробки вантажів.
“Починаючи з першого судна Joseph Shulte, що вийшло Українським коридором 16 серпня 2023 року, українські чорноморські порти переробили цей рекордний об’єм вантажів незважаючи на постійні атаки ворога на нашу критичну інфраструктуру. Це 1737 оброблених суден!”, – йдеться в повідомленні АМПУ.
Минулого четверга про те, що експорт морським коридором сягнув 50 млн т повідомив ексзаступник міністра розвитку громад, територій та інфраструктури (Мінвідновлення) Юрій Васьков.
Глава Адміністрації морських портів України (АМПУ) Юрій Литвин повідомляв, що результати роботи українського “зернового коридору” майже в півтора раза перевищили показники Чорноморської зернової ініціативи. За його словами, показник перевезення тільки зернових вантажів за вісім місяців уже на 10% вищий, ніж результати роботи “зернової ініціативи” за рік.
Зерно – Свині – Мʼясо – це ланцюг доданої вартості, що здатний збільшити додану вартість до 6 млрд євро в рік і, навіть, більше, в противагу експорту зерна, що майже не залишає доданої вартості в Україні.
Однойменний Форум “Зерно. Свині. Мʼясо – 2024” пройде в Києві 12 червня.
Голова організаційного комітету Форуму Микола Бабенко, що керує Асоціацією “Мʼясної галузі” та Центром підвищення ефективності в тваринництві, вважає: “Є багато механізмів наповнення податками бюджет. Стимулювання збільшення в рази виробництва галузей, що мають високу додану вартість – найкращий, ми в цьому переконані. Наприклад, експорт зерна не приносить в бюджет майже нічого, у той же час переробка зерна на біоетанол, годівля свиней відходами з виробництва біоетанолу та експорт свинини – це сотні відсотків доданої вартості в Україні, мільярди євро на тому самому зерні, що експортується. Шість мільярдів євро доданої вартості економіка України може отримувати додатково щороку лише з чотирьохкратного збільшення поголівʼя свиней в Україні, до рівня 1991 року”.
Стимулювання розвитку галузей з високою доданою вартістю, таких як свинарство та м’ясна галузь, може стати альтернативним внутрішнім ринком збуту українського зерна. Зараз свинарство споживає лише 2 млн тонн зернових, а здатне споживати 10 млн тонн щороку.
Зареєструватися: https://meatindustry.com.ua
Open4business – інформаційний партнер
Запит роботодавців щодо вакансій у 2023 році
Джерело: Open4Business.com.ua та experts.news