ПрАТ «Юрія» (Черкаси), виробник молочної продукції під ТМ «Волошкове поле», інвестувала в модернізацію виробничих потужностей своїх підприємств EUR1,6 млн і ввело в роботу нову лінію з виробництва глазурованих сирків, повідомив генеральний директор підприємства Андрій Табалов.
“Це одна з найбільших інвестицій підприємства у 2024 році в обсязі EUR 1,6 млн євро. Литовська автоматизована лінія «PAKMA» дасть змогу виробляти додаткові 4 тисячі сирків щогодини. І дасть змогу підвищити потужність виробництва глазурованих сирків на 40%. Ця масштабна інвестиція була запланована в рамках модернізації ПрАТ «Юрія» на 2024 рік і є свідомим рішенням у такий нелегкий для країни час, – написав він у Facebook.
Як повідомлялося, виробник молочної продукції під ТМ «Волошкове поле» 2023 року інвестував EUR1,5 млн в установку лінії «Тетрапак», щоб подвоїти виробництво ультрапастеризованого молока, яке має намір реалізовувати на внутрішньому ринку та експортувати.
Підприємство 2023 року отримало 46,773 млн грн чистого збитку порівняно з 85,34 млн грн чистого прибутку роком раніше. Дохід підприємства скоротився на 1,35% до 1,6 млрд грн, активи в 1,5 раза до 1,048 млрд грн, боргові зобов’язання на 24,7% до 1,279 млрд грн. При цьому чисельність персоналу зросла на 14 осіб до 913 співробітників.
ПрАТ «Юрія» – правонаступник Черкаського гормолокозаводу з проектною потужністю 25 тонн переробки сировини на день.
Компанія має дочірні підприємства «Юрія-2» – мережу фірмових магазинів і кіосків у Черкасах і «Юрія-транс» – автотранспортне підприємство, що доставляє сировину і матеріали на переробку, продукцію в торгові точки, а також надає інші транспортні послуги.
Сировинною зоною підприємства є Черкаська, Кіровоградська, Полтавська, Київська та Вінницька області. Збір молока здійснюється в більш ніж 200 населених пунктах.
Бенефіціарами підприємства є Олександр та Андрій Табалови.
Україна за дев’ять місяців 2023-2024 макетингового року (починається в липні) експортувала майже 3,8 млн тонн соняшникового шроту, що на 23% більше, ніж за аналогічний період минулого сезону. Як повідомило інформаційно-аналітичне агентство «АПК-Інформ», цей показник став максимальним значенням для вересня-травня за останні чотири роки.
“Основним імпортером українського шроту в поточному сезоні залишається Євросоюз із часткою 45% (39% у попередньому МР). Експорт шроту у вересні-травні 2023/24 МР у даному напрямку збільшився на 41%, тоді як до Китаю скоротився на 12%”, – зазначили аналітики.
Експерти нагадали, що Європейський Союз затвердив «захисне мито», яке набуває чинності 1 липня, на імпорт більшості зернових, олійних і продуктів переробки російського та білоруського походження в розмірі EUR95/тонна продукції, що імпортується в ЄС.
“В олійному секторі найбільше це може вплинути на ринки шротів. Обсяги експорту даної продукції російського походження в Євросоюз були значними і переорієнтувати їх на інші ринки буде досить проблематично. Але, з огляду на географічне наближення до глобального світового імпортера – азіатського ринку, частину обсягів може бути переорієнтовано в цьому напрямі, зокрема, до Китаю”, – прогнозують вони.
Вони звернули увагу, що в новому сезоні очікується загострення конкуренції на китайському ринку, що може призвести до подальшого скорочення на ньому частини українського соняшникового шроту на користь російського.
Водночас ця ситуація може позитивно вплинути на обсяги відвантаження українського соняшникового шроту на європейський ринок. Країни ЄС поточного сезону збільшили імпорт українського продукту на 6%, до 1,2 млн тонн (за липень-травень 2023/24 МР – дані Єврокомісії), проте обсяг імпорту російського продукту за цей же період теж збільшився на третину – до 775 тис. тонн.
«Захисне мито» ЄС також може добре позначитися на українському ринку ріпакового шроту, особливо напередодні старту переробки ріпаку. Так, для цього сектора Євросоюз є ключовим ринком реалізації з часткою близько 73%, і де український продукт доволі серйозно конкурує з російським і білоруським. Зокрема, частка російського ріпакового шроту в загальному імпорті країнами ЄС цього продукту становить у поточному сезоні 41%, білоруського – майже 32% і тільки близько 21% – це український шрот”, – резюмували в “АПК-Інформ”.
Попит на нафту у світі 2024 року порівняно з минулим роком зросте на 962 тис. б/д, повідомляється в щомісячному звіті Міжнародного енергетичного агентства (МЕА).
Місяцем раніше агентство прогнозувало цей показник на рівні 1,062 млн б/д. Таким чином, аналітики знизили оцінку зростання попиту на 100 тис. б/д.
Коригування зумовлене зміною оцінки попиту в 2023 році в бік збільшення: на 145 тис. б/д, до 102,24 млн б/д. Також аналітики агентства підвищили прогноз на 2024 рік: на 45 тис. б/д, до 103,2 млн б/д.
У 2025 році МЕА очікує, що попит на нафту збільшиться до 104,23 млн б/д за зростання цього показника до попереднього року на 1,03 млн б/д. Цю оцінку було знижено щодо прогнозу, зробленого минулого місяця, на 150 тис. б/д.
Спостережувані світові запаси нафти у квітні зросли третій місяць поспіль – на 19,3 млн барелів, в основному за рахунок зростання запасів на суші – на 83,5 млн барелів. Водночас запаси нафти в танкерах скоротилися на 64,2 млн барелів.
Довідковий курс гривні до долара США на міжбанківському валютному ринку станом на 12:00 кв 12 червня 2024 року.
Показник 11.06.2024 12.06.2024 12.06.2024 Зміна, %
Довідковий курс гривні до долара США (UAH/$) 40.5638 40.4186 -0.36
Дані: НБУ.