Українське державне підприємство поштового зв’язку (УДППЗ) «Укрпошта» (Київ) 18 липня оголосило тендер на послуги обов’язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників автомобільного транспорту (ОСЦПВ).
Як повідомляють у системі електронних держзакупівель «Прозорро», очікувана вартість послуги – 1,151 млн грн.
Документи приймаються до 23 липня.
Акціонери ПрАТ «Страхове товариство “Гарантія” (Київ) на зборах 2 серпня розглянуть питання про вихід з ринку шляхом передання страхового портфеля ПрАТ “Страхова група ТАС”, повідомляється в порядку денному зборів розміщеному в системі НКЦПФР.
Під час зборів також планується затвердити план передачі страхового портфеля та умови відповідного договору від 10 червня 2024 року.
СТ «Гарантія» зареєстровано в грудні 1995 року, спеціалізується на ризиковому страхуванні.
Згідно з даними НКЦПФР, станом на 1 кв. 2024 року акціонерами СТ «Гарантія» були 6 фізичних осіб з пакетами 35,069%, 28,054%, 9,963%, 9,813%, 9,259%, 7,364%.
СГ «ТАС» зареєстрована 1998 року. Універсальна компанія пропонує близько 80 видів страхових продуктів з будь-яких видів добровільного та обов’язкового страхування. Має розгалужену регіональну мережу з 28 регіональних дирекцій та філій.
Агрокомпанія Cygnet завершила жнива озимої пшениці та зібрала 17,5 тис. тонн із площі 2,2 тис. га, повідомила пресслужба компанії у фейсбуці.
“Ми планували завершити жнива озимої пшениці за 12 днів, проте впоралися фактично за 10. Незважаючи на сильну спеку, все пройшло швидко, і вона не заважала нам збирати”, – розповів заступник генерального директора з рослинництва Cygnet Олександр Шрамко.
За його словами, працювали дев’ять комбайнів, із них п’ять найманих. Середня продуктивність комбайна становила 24,5 га/добу.
“Цього року ми отримали залікову врожайність 7,85 т/га. На початкових стадіях розвитку пшениці погодні умови складалися досить добре, але наприкінці травня – на початку червня не вистачало опадів, тож у деякі періоди рослини перебували в стресі. Але в другій половині червня випали опади і ситуація змінилася на краще. Якщо говорити про врожайність – цей рік вищий за середній, є досить непоганий показник”, – додав Шрамко.
Cygnet обробляє близько 29 тис. га в Житомирській і Вінницькій областях, де вирощує кукурудзу, сою, озиму пшеницю, цукрові буряки. В активах компанії – елеватор потужністю одночасного зберігання 60 тис. тонн і цукровий завод потужністю переробки до 2,8 тис. тонн буряків на добу (обидва – у Житомирській обл.).
Компанія також має молочний бізнес-напрям (молочне поголів’я – 605 корів), продукцію якого реалізує місцевим переробникам.
Для відновлення системи меліорації на півдні України, після руйнування Каховської ГЕС, Ізраїль пропонує зосередитись на розвитку очистки стічних вод та опрісненні морської води
Для відновлення системи меліорації на півдні України, після руйнування Каховської ГЕС, Ізраїль пропонує зосередитись на розвитку очистки стічних вод та опрісненні морської води. Про це повідомив Денис Гамзін, проектувальник Управління водним господарством Ізраїлю під час конференції «Ізраїльські технології водопостачання та агросектору – досвід для України», яка пройшла в Торгово-промисловій палаті України.
«Ізраїль перетворив екологічну загрозу в цінний ресурс. Країна, яка знаходиться в пустелі, повторно використовує близько 450 млн м3 очищених стічних вод – це половина потреб сільського господарства у воді, 90% очищених стоків йде на зрошення. Загалом очищені стоки покривають 25% всіх потреб Ізраїлю у воді, ще 25% припадає на опріснену воду і 50% – на прісну воду», – розповів Денис Гамзін. За його словами, у найближчі 25 років частка очищених стоків у аграрному споживанні Ізраїлю зросте до майже 70%. «Ізраїль посилює контроль за якістю очистки стічних вод і розширює практику вторинного та третинного використання очищених стоків», – додав Денис Гамзін.
Ізраїль також активно розвиває заводи з опріснення морської води. «Зараз в Ізраїлі працює три великих заводи з опріснення морської води потужністю 400 млн м3. У наступні 10 років буде запущено ще 4 заводі, а потужність переробки зросте до 1200 млн м3», – розповів проектувальник Управління водного господарства Ізраїлю.
За словами Дениса Гамзіна, Україна має великий потенціал з використання для потреб сільського господарства, в першу чергу, очищених стічних вод, та морської води. Велика територія дозволяє обрати раціональні місця для розміщення заводів з очистки та опріснення, на відміну від Ізраїлю, де через дефіцит територій заводи розміщуються не поряд з джерелами вод, а там, де є вільна територія – іноді у центрі країни.
Йонатан Цадка, директор департаменту економічних справ Азії та Євразії МЗС Ізраїлю відзначив, що сучасні технології з очистки води з’явились завдяки політиці Ізраїлю з розвитку інновацій. За його словами, Ізраїль зосереджений на інноваційних напрямках, особливо в тих обставинах, в яких опинився Ізраїль. «Є національні плани, які дозволяють всьому населенню зосередитись на створенні проривних технологій і які будуть дуже важливими в майбутньому. Одним з спонукаючих факторів є кліматичні зміни. В цьому напрямку Ізраїль має певну перевагу, нові виклики підсилюють нашу стійкість. Зараз ми зіштовхнулись з питаннями міграції закордонних працівників та змін ланцюгів поставок», – сказав Йонатан Цадка.
Заступник міністра аграрної політики та продовольства Віталій Головня зазначив, що питання ефективного використання водних ресурсів та пошук нових джерел води для іригації є важливим для України. «Це актуальні тема у зв‘язку зі зміною клімату і втратою Каховської ГЕС в частини іригації і зрошення. Реалізація проектів за прикладом ізраїльських дозволить вирішити питання продовольчої безпеки», – сказав Віталій Головня.
Президент Торгово-промислової палати України Геннадій Чижиков зазначив, що Ізраїль під час війни показує один з найкращих результатів. «Досвід цієї країни буде дуже корисним для України», – сказав він.
Посол Ізраїлю в Україні Міхаель Бродський повідомив, що 16-19 вересня 2024 року у Єрусалимі пройде конференція Watec Israel. «Це унікальна можливість побачити різні технології, які багато років працюють у різних країнах, і можуть бути корисні Україні», – сказав Міхаель Бродський.
За даними Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм України, руйнація Каховської ГЕС на тривалий час залишила без джерела зрошення 94% зрошувальних систем у Херсонській, 74% – в Запорізькій та 30% – у Дніпропетровській областях. Не можуть використовуватись загалом понад 350 зрошувальних насосних станцій та близько 1,1 тис. км меліоративних каналів. (джерело – https://agronews.ua/news/stalo-vidomo-skilky-znadobytsya-chasu-na-vidnovlennya-systemy-zroshennya/)
За даними Міністерства екології та природних ресурсів України, у 2021 році обсяг скинутих стічних вод склав 4,686 млрд м3, з яких 58% були нормативно-чистимо, 30% нормативно-очищеними і 12% – забрудненими. (джерело – https://eu4waterdata.eu/images/pdf/library/Ukraine_5th_reporting_cycle_UKR_2022_final.pdf)
Моторне (транспортне) страхове бюро України (МТСБУ) з 00:00 годин 19 липня підвищило тарифи на поліси «Зелена картка» для транспортних засобів, що виїжджають за кордон, на 5%.
Розміри всіх страхових платежів за договорами обов’язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, встановлених постановою Кабінету міністрів від 6 січня 2005 року, зберігаються в євро.
Як повідомляється на сайті МТСБУ, для відвідування на території країн-членів міжнародної системи автомобільного страхування «Зелена картка» вартість поліса з 19 липня на 15 днів для легкових автомобілів становить 1,214 тис. грн (раніше 1,156 тис. грн), для автобусів – до 4,542 тис. грн (4,325 тис. грн), для вантажних автомобілів – до 2,598 тис. грн (2,474 тис. грн).
Вартість «Зеленої карти» на один місяць для легкових авто становить 1934 тис. грн (проти 1,841 тис. грн), автобусів – 6,342 тис. грн (6,039 тис. грн), вантажівок 3,794 тис. грн (3,613 тис. грн).
Піврічні та річні поліси «Зелена карта» для легкових автомобілів тепер коштуватимуть близько 10,120 тис. грн і 13,493 тис. грн (раніше 9,636 тис. грн і 12,849 тис. грн), для вантажних – 17,019 тис. грн і 32,196 тис. грн, для автобусів – 22,129 тис. грн і 41,110 тис. грн.
Вартість полісів для поїздок в Азербайджан і Молдову збільшується також на 5%. Так для легкових автомобілів на 15 днів вона становить 802 грн (раніше – 764 грн), на один місяць – 1,180 тис. грн (1,124 тис. грн), на півроку – 2,706 тис. грн (2,577 тис. грн), на рік – 3,853 тис. грн (3,669 тис. грн).
Остання зміна тарифів була 20 травня 2024 року в бік підвищення на 3,2%, 15 березня 2024 року для легкових автомобілів – підвищення на 11,8% за 15 днів і 41,9% за рік, 22 грудня 2023 року в бік підвищення на 5,6%, 29 вересня – в бік зниження на 3,4%, 21 квітня 2023 року – в бік підвищення на 3,15%, 30 грудня 2022 року – в бік підвищення на 3,1%.
Як повідомляється, останні поліси «Зелена карта» реалізуються з 2009 року за двома видами: уся Європа і Молдова. Також з 1 січня 2016 року українські поліси «Зелена карта» почали діяти на території Азербайджану.
«Зелена карта» – система страхового захисту потерпілих у дорожньо-транспортній пригоді незалежно від країни їхнього місця проживання та реєстрації транспортних засобів країни. Поширюється на території 44 країн Азії та Європи.