У рамках візиту помічника державного секретаря США у справах Південної та Центральної Азії Дональда Лу до Узбекистану 7 листопада у Ташкенті відбулося третє засідання Діалогу стратегічного партнерства між Узбекистаном та США.
Делегації обговорили партнерство між Ташкентом і Вашингтоном у сфері політики, економіки, безпеки, людських і культурних вимірах. США підтвердили свою непохитну підтримку незалежності, суверенітету та територіальної цілісності Узбекистану.
Заступник міністра закордонних справ Узбекистану Гайрат Фозилов відзначив динамізм у двосторонніх відносинах та комплексну роботу, виконану обома сторонами у 2023 році щодо зміцнення стратегічного партнерства. Дональд Лу подякував Узбекистану за участь Президента Шавката Мірзійоєва у першому президентському саміті C5+1 на полях Генасамблеї ООН у Нью-Йорку у вересні.
Дональд Лу офіційно підтвердив повну підтримку США у вступі Узбекистану до Світової організації торгівлі.
Сторони також обговорили регіональні питання, такі як продовження гуманітарних зусиль в Афганістані та зміцнення конструктивного партнерства у дипломатичному форматі C5+USA.
Делегації заявили про бажання продовжувати зростання та диверсифікацію торгівлі та інвестицій, просувати сільськогосподарські реформи в Узбекистані, розширювати економічні права та можливості жінок та спільно вирішувати кліматичну кризу. Американська сторона вітала реформи з лібералізації економіки, що проводяться в Узбекистані, підкреслюється в заяві.
Делегації також наголосили на «важливості зміцнення співпраці у сфері безпеки через поглиблення зв’язків між оборонними відомствами, правоохоронними органами, прикордонними та митними органами», відзначається в заяві.
Обидві сторони також наголосили на важливості продовження ініціатив щодо збереження культури, освітніх обмінів та програм англійською мовою, а також необхідність зміцнення системи охорони здоров’я Узбекистану.
Наступний діалог про стратегічне партнерство планується провести у Вашингтоні у 2024 році.
СОТ, США, УЗБЕКИСТАН
Жидачівський целюлозно-паперовий комбінат (ЖЦПК, Львівська обл.) у січні-жовтні 2023 року випустив продукції на суму 444,6 млн грн, що на 7,6% більше, ніж за той самий період 2022 року.
Згідно зі статистичними даними, наданими агентству “Інтерфакс-Україна” асоціацією “УкрПапір”, у натуральному вираженні випуск гофротари зріс на 21,2% – до 19,2 млн кв. м, тарного картону – майже на 27%, до 13,5 тис. тонн, паперу – на 11%, до 3,7 тис. тонн.
Зокрема, у жовтні комбінат наростив випуск паперу і картону на 66,4% до жовтня-2022 – до 1,8 тис. тонн, гофротари на 54,6% – до 2,3 млн кв. м. Порівняно з вереснем поточного року випуск паперу та картону зріс на 15,4%, гофротари – на 23%.
ЖЦБК має у своєму розпорядженні потужності паперового виробництва (папір-основа для гофрування, картон-лайнер, обкладочний папір) 43 тис. тонн на рік, картонного виробництва – 50 тис. тонн, гофрокартону і гофроупаковки – 120 млн кв. м, литої тари (лоток для 30 шт. яєць) – 72 млн шт. на рік.
Як повідомлялося з посиланням на дані асоціації, отримані від основних галузевих підприємств, за десять місяців в Україні відзначено приріст випуску паперу та картону на 11,4% (до 454,9 тис. тонн), картонних ящиків – на 18,1% (до 428,7 млн кв. м).
Жидачівський ЦБК 2022 року випустив товарної продукції на 510,8 млн грн, що на 23,1% більше, ніж роком раніше, чистий прибуток зріс на 67,5% – до 41,76 млн грн.
Медична мережа “Добробут” впровадила цифрову верифікацію даних пацієнтів у всіх медичних центрах мережі “Добробут” через застосунок “Дія”.
Як повідомляє медмережа у своєму пресрелізі, сервіс шерінга значно спрощує і прискорює процес заповнення карти пацієнта та іншої медичної документації, а також виключає ризик виникнення помилок.
Щоб отримати послуги в медичній мережі “Добробут”, пацієнт може надати через застосунок “Дія” цифрову копію своєї ID-картки або закордонного паспорта. Для цього потрібно згенерувати в Дії штрихкод потрібного документа та показати його на рецепції.
“Шеринг – зручний сервіс надання копій документів через “Дію”. Щоб застосувати сервіс, користувач повинен мати в застосунку той документ, копію якого потрібно надіслати, а також активований “Дія.Підпис”, – зазначає керівниця команди з впровадження “Дія” в Міністерстві цифрової трансформації України Ірина Заболотна.
“Добробут” – одна з найбільших в Україні приватних медичних мереж. До мережі входить 17 медичних центрів у Києві та Київській області, служба невідкладної допомоги, стоматологія та аптеки. Медцентри мережі надають послуги для дітей і дорослих більш ніж за 75 медичними напрямками. Щорічно фахівці “Добробуту” проводять понад 7 тис. операцій. У мережі працює 2700 співробітників.
З перших днів війни лікувально-діагностичний центр “Добробуту” в Києві безоплатно надавав ургентну медичну допомогу захисникам України та цивільним особам, які зазнали поранень унаслідок бойових дій, у режимі 24/7.
Завдяки діяльності благодійних фондів Direct Relief International і Dobrobut Foundation у ЛДЦ “Добробут” можуть отримати безоплатну допомогу поранені військові та особи, які опинилися у скрутному становищі через війну.
“Добробут” став першою приватною мережею в Україні, що отримала фінансування від федерального уряду США: за підтримки Корпорації міжнародного фінансування США (U.S. International Development Finance Corporation, DFC) компанія побудує сучасний центр фізичної реабілітації.
“Сухий порт” для експорту в Європу зерна запрацює в селі Горонда Мукачівського району Закарпатської області, повідомила пресслужба Закарпатської ОВА у Facebook.
“Мультимодальний логістичний хаб для експорту зерна до країн ЄС з’явиться на Закарпатті. Над втіленням проєкту “Horonda Platform” у с. Горонда Мукачівського району працюють спільно з італійськими інвесторами”, – повідомив голова Закарпатської ОДА Віктор Микита.
За його інформацією, проєкт передбачає створення можливостей для перевантаження сільгосппродукції з широкого шляху на вузький, появу складських приміщень, забезпечення центру з контейнерами для зерна, соняшникової олії тощо. Очікується, що завдяки Horonda Platform у Закарпатській області буде створено понад 200 нових робочих місць.
“Поява такого сухопутного зернового коридору в нашому регіоні – це пріоритетне завдання, що має загальнодержавне значення. Цей проєкт особливо важливий в умовах війни. Ми вдячні за велику довіру керівництву країни та міжнародним інвесторам”, – підкреслив Микита.
Представники італійських компаній, що беруть участь у проєкті, зокрема, FS Holding, Mercitalia Rail і Mercitalia Terminal наголосили, що зацікавлені посилювати комунікацію з українською стороною, зокрема й із Закарпаттям, у соціально-економічному, юридичному та інших аспектах.
"Сухий порт, FS Holding, Horonda Platform, Mercitalia Rail, Mercitalia Terminal, Віктор Микита
Не секрет, що хатні тваринки приносять радість, позитив, вчать людей відповідальності і співчуттю до інших, знімають стрес і можуть стати чудовим другом для вашої сім’ї. Однак, скільки сьогодні вартує утримання чотирилапих друзів? Фахівці Всеукраїнського сервісу доставки Zakaz.ua проаналізували витрати українців на товари для тварин в популярних супермаркетах та дізналися, скільки коштів в середньому йде на харчування пухнастиків.
Домашні улюбленці приносять радість і втіху господарям. Дехто вважає свою тваринку другом, дехто майже власною дитиною. Крім того, чимало чотирилапих друзів в Україні взагалі стали справжніми героями та символами незламності як-от: легендарний пес-розмінувальник Патрон; кіт-розвідник Гюнтер, який живе у кабінеті Буданова та знає всі державні таємниці; котики-блогери Степан і Стефанія з Харкова; котик Шайба; кішечка Шафа (Глорія), яку врятували з сьомого поверху розбомбленої російськими військами будівлі у Бородянці та багато інших. Всі тваринки та пухнастики викликають безперечно лише позитивні емоції та відчуття радості. Проте, варто враховувати, що утримання тваринок — це окрема стаття бюджету, яка також потребує певних витрат.
Фахівці Zakaz.ua з’ясували, скільки коштує тримати вдома “братів менших” і на які товари для тварин найбільше витрачають гроші користувачі онлайн-сервісу. Співпраця з такими мережами як-от: METRO Cash&Carry, NOVUS, МегаМаркет, WINETIME, VARUS, Auchan, Таврія В, Восторг, ULTRAMARKET, КОСМОС, ЕКО маркет та супермаркет “Харків” дозволила аналітикам компанії дослідити річний попит, популярні категорії та товарні позиції, які найбільше купують українці для пухнастиків в супермаркетах.
З’ясувалося, що в провідних мережах ритейлерів товари для тварин найчастіше купують саме власники котів, частка продажів яких у 2023 році складає 82,3%. На другому місті товари для собак — частка 16,9%. Що стосується попиту товарів для гризунів, риб та птахів — доля продажів не сягає й 1%.
Джерело: інфографіка Zakaz.ua, попит на товари для тварин 2023 рр.
Тож невже кошатників в Україні більше ніж собачників? Цікаво зазначити, що нещодавно один із найбільших виробників кормів для домашніх тварин Mars Petcare оприлюднив статистику утримання найпопулярніших домашніх тварин у світі. Згідно неї, людство утримує 522 млн собак і 399 млн котів. Виявилося, що майже скрізь собаки популярніші, ніж кішки. Загалом у світі в 33% сімей є собаки і лише в 23% — коти. В Україні через війну наразі отримати точну статистику неможливо. Але існують дані ще від 2019 року, що хатніх улюбленців утримують понад 60% населення нашої країни, що означає, що більш ніж в кожній другій сім’ї є домашні улюбленці. Своєю чергою, відсоток прихильників котів, на відміну від світу, в Україні суттєво більший — 22% проти 14%! Зокрема, за даними австралійської компанії Petsecure Україна в 2020 році увійшла до 20-ки країн з найбільшою популяцією домашніх котів (7,3 млн).
Джерело: інфографіка Zakaz.ua, попит на товари 2020-2022 рр. та січень-жовтень 2023
Що відбувається з попитом на товари для тварин в Україні? За даними Zakaz.ua, до 2022 року динаміка продажів стабільно зростала. Так, наприклад, у 2021 році попит зріс на 38% відносно 2020 року, через сервіс було продано 1 млн 118 тис. одиниць товарів для тварин. Проте з початком повномасштабної війни через міграцію та евакуацію великої кількості платоспроможних українців та їх хатніх улюбленців за кордон, динаміка попиту різко погіршилася — просіла у 2022 році на 86% відносно 2021.
Що стосується коштів: у 2021 році через Zakaz.ua було продано товарів для тварин на суму майже 36 млн гривень, тоді як у 2022 році — на суму понад 23 млн грн. Цьогоріч продажі вже перетнули відмітку у 22 млн гривень, при тому, що кількість проданих товарних позицій менша, ніж минулого року. Таке явище пов’язане зі значним зростанням цін в країні, адже лише тільки корм для тварин підскочив у ціні майже вдвічі.
Найбільше коштів на хатніх улюбленців витрачають онлайн-покупці Zakaz.ua у великих містах мільйонниках: Київ, Львів, Дніпро, Одеса та Харків.
У вічному суперництві між кішками та собаками останні виходять на перше місце, коли справа доходить до витрат на їх утримання. За даними сервісу Zakaz.ua, власники собак у 2023 році витрачають лише на харчування чотирилапих в середньому близько 1232 грн на місяць (щорічно 14 784 грн), у той час, як любителі котів — 975 грн (щорічно 11 700 грн). Ще менше коштів йде на утримання гризунів, птахів та риб — від 50 до 200 грн на місяць. Такі маленькі ссавці, як декоративні кролики, морські свинки, хом’яки та щури окрім спеціалізованого овочево-зернового корму можуть мати в раціоні також недорогі свіжі овочі або фрукти — яблука, моркву, капусту, буряк тощо. За рахунок цього вони обходяться власникам значно дешевше, ніж утримувати пухнастих улюбленців собачникам та кошатникам.
Джерело: інфографіка Zakaz.ua, дані за 2023 рік
Що стосується популярних товарів: за даними Zakaz.ua, серед кошатників найулюбленіші бренди корму для тварин – Клуб 4 Лапи, Whiskas, Kitekat, Friskies та Мяу!, а з більш преміального сегмента виділяється Gourmet та Purina. Серед собачників провідними є наступні торгові марки: Pedigree, Клуб 4 лапи, Friskies та Гав!. У сегменті більш дорогих кормів перевагу надають Brit та Purina.
Купівля тварини. Найперша і найбільша витрата одним платежем. Породисті вихованці — найдорожчі. Їх розводять у розплідниках. Вартість залежить від породи та популярності розплідника. Загалом це стосується будь-яких видів – як дрібних гризунів та екзотичних тварин, так і великих собак чи кішок. Іноді ціна може сягати кількох тисяч доларів за дитинча з чемпіонами у родоводі. Найкраща й найдешевша альтернатива – взяти тваринку з притулку за невелику донатну плату або безкоштовно. Наразі притулки для тварин в Україні переповнені, а серед підопічних часто зустрічаються породисті пухнастики та метиси, а не лише дворові. Адже з початком повномасштабної війни в країні багато українців, які були змушені евакуюватися, просто полишили своїх хатніх улюбленців напризволяще. Крім того, ви завжди можете зустріти вашого майбутнього вихованця на вулиці і подарувати йому сім’ю та прихисток.
Ветеринарія. На лікування та профілактику вихованця доведеться витрачатися з першого року життя. З розплідника ви купуєте тварину, якій вже проведено первинну обробку від паразитів і поставлено перші щеплення. Вихованця з притулку або купленого з рук потрібно відразу вести до ветеринара, де вашому пухнастику заведуть паспорт та поставлять перші щеплення. Крім того, більшість тварин потрібно ревакцинувати щонайменше раз на рік. Господарі кішок, як правило, нехтують профілактикою, адже кішки постійно перебувають у квартирі. Але можливість зараження від цього нікуди не зникає. Віруси можуть опинитися у воді та кормі, на одязі та взутті господарів або гостей. Обробляти від паразитів домашніх улюбленців потрібно щонайменше раз на квартал. Ліки проти гельмінтів та засоби проти кліщів і бліх коштують від 40 до 550 гривень в залежності від об’єму та бренду товару.
Чіпування. Вихованців, яким потрібний вигул, необхідно чіпувати. Якщо тварина загубиться, людина, яка її підібрала, зможе привести пухнастика до найближчої ветеринарної клініки, де зчитають дані з чіпа — прізвище, ім’я та номер телефону господаря. Чіпування коштує в середньому 600 гривень.
Гігієна. Крім ветеринарної допомоги деяким видам тварин потрібен грумінг — це догляд за шерстю, кігтями, зубами та вухами. Можна купати та вичісувати вихованця самостійно. Вам знадобиться спеціальний шампунь, ножиці для кігтів, щітки та гребінці. Весь комплект обійдеться у суму до 500 гривень. Інша альтернатива — грумінг-салони та ветклініки, де всі гігієнічні процедури зроблять за вас. Залежно від поведінки тварини, її розмірів та цінової політики самого салону або ветеринарної установи, догляд обійдеться у суму від 700 до 3 000 гривень за відвідування.
Догляд. Також є постійна категорія розхідників, на які 100% треба викладати щомісяця грошенята — це пакетики для прибирання за собаками на вулиці та гігієнічні пелюшки, якщо чотирилапий маленької породи. Для котиків — мова йде про наповнювачі для туалету (деревний, мінеральний, кварцевий, силікагелевий, соєвий та бентонітовий), які коштують від 100 грн і більше в залежності від виду та об’єму пакунка. Найдешевший — бентонітовий наповнювач, однак його розхід найшвидший, адже змінювати доводиться частіше за інші види. Найдорожчий — силікагелевий, який менше розходується, краще поглинає неприємний запах та сечу тварини.
Іграшки та аксесуари. Повідки, нашийники, лежанки, кігтеточки, будиночки, м’ячики та інші іграшки й аксесуари. У цій статті витрат все залежить від вашої щедрості. Можна купити звичайний нашийник до 100 гривень на будь-який розмір собаки, а можна дизайнерський або шкіряний за кілька тисяч гривень. Також деякі види тварин потребують одягу для прогулянок в холодну погоду — це стосується короткошерстих та безшерстих тварин. Також власники використовують одяг, щоб не сильно забруднити шерсть вихованця у дощову погоду.
Отже, на сьогодні мінімальні щомісячні витрати українців на базові товари для котів та собак можна оцінити щонайменше у півтори тисячі гривень. Тому, заводити пухнастика треба з розумом і відповідальністю. Адже щороку багато тварин опиняються на вулиці та стають безхатченками, бо їх викидують недолугі “господарі”.
“Команда Zakaz.ua переймається долею братів наших менших й бажає, щоб кожен з чотирилапих мав прихисток та люблячу сім’ю. В нашому колективі чимало співробітників мають хатніх улюбленців і навіть іноді беруть їх з собою на роботу, адже в офісі Zakaz.ua діє pet-friendly культура. Також нагадуємо, що замовити корм, різноманітні аксесуари, товари для догляду за вашим хатнім улюбленцем та інші необхідні продукти для дому завжди можна онлайн через сайт або мобільний додаток Zakaz.ua. Формують замовлення професійні комплектувальники сервісу, які збирають все необхідне з полиць магазинів відповідно до побажань Клієнтів, своєю чергою кур’єри доставляють замовлення у зручний часовий проміжок на зазначену адресу”, — зазначила Галина Телегей, директор HR департаменту компанії.
За результатами аналізу експортних операцій з сільськогосподарською продукцією аналітики БЕБ виявили, що за 9 місяців ризикові підприємства експортували зернові невідомого походження на 133,9 млрд грн. Це понад 20% від загальної кількості.
Наразі Бюро економічної безпеки надало свої пропозиції до Кабінету Міністрів України аби мінімізувати ризики в цьому секторі економіки.
Одним з найпоширеніших методів «чорного» експорту зерна є використання ризикових підприємств. Вони заздалегідь створюються для експорту необлікованого зерна, що придбане за готівку.
Тобто аграрії вирощують зерно та за готівку продають компаніям, що зазвичай оформлені на підставних осіб та не займаються постійною господарською діяльністю.
Ці компанії не подають документи про походження зерна або декларують у митних деклараціях удаваних виробників.
Після того, як зерно залишає межі України, його перепродають кілька разів і воно вже легально потрапляє до кінцевого покупця. В результаті валютна виручка не повертається до України, а бюджет не отримує надходжень, оскільки компанії-експортери є фіктивними.
Зазвичай кінцевим покупцем зерна є компанія нерезидент, яка передає кошти за товар іншому нерезиденту, повʼязаному з українським експортером.
Також існує схема, в якій валюта перераховується на розрахункові рахунки нерезидента, який потім закуповує товар, наприклад, у Китаї та імпортує до України, щоб потім реалізувати його за готівку та продати іншим підприємствам податковий кредит.
Задля протидії правопорушенням у цій сфері працівники Бюро економічної безпеки постійно аналізують експортні операції. За результатами такого аналізу було створено 43 аналітичні продукти та довідки, а до ДМС направлено майже 4,5 тисячі доручень щодо ініціювання огляду (переогляду) вантажів. Наприклад, за інформацією ТУ БЕБ в Одеській області митниця відмовила у митному оформленні 75 митних декларацій загальним обсягом 1,6 млн тон на суму понад 430 млн доларів.
В рамках 22 кримінальних проваджень детективи БЕБ повідомили про підозру 12 посадовим особам «ризикових» підприємств-експортерів зерна за вчинення злочинів, передбачених статтями 212 та 205-1 Кримінального кодексу України, проведено 71 обшук, 12 кримінальних проваджень вже скеровано до суду. Судами винесено 8 обвинувальних актів.