Самокатників, винних у ДТП, штрафують від 340 грн до 17 тисяч грн та позбавляють водійських прав
Щонайменше 130 справ через ДТП за участю електросамокатів розглядалося у судах за останні 5 років за даними пошуковика по судовому реєстру “Бабуся”. 34% з них потрапили на розгляд у 2023 році. За порушення самокатників можуть штрафувати від 340 грн до 17 000 грн та на рік позбавити водійського посвідчення.
111 адміністративних та 22 кримінальні справи через ДТП з електросамокатами знайдено в судовому реєстрі станом на липень 2024 року.
Найбільшу кількість ДТП за участю самокатників було зафіксовано торік: 36 адміністративних та 10 кримінальних справ. Втім, рік до року таких проваджень лише більшає: цьогоріч вже відкрито більше кримінальних справ, аніж за весь 2021 рік. Від початку поточного року у судах вже розглядалося щонайменше 16 адміністративних та 3 кримінальні справи за участю самокатників.
Найчастіші види ДТП, коли в дорожній пригоді винні власне водії самокатів, — це наїзд на пішохода або ж пошкодження майна. У таких справах кермувальники переважно відбуваються сплатою штрафу у розмірі від 340 до 850 грн.
Водночас більшає кількість випадків, коли водіїв самоката “ловлять” за кермом у нетверезому стані. Так, наприклад, торік водій орендованого самоката на тротуарі збив жінку. Під час перевірки у нього виявили 0,9 проміле алкоголю — це приблизно як після вживання 250 мл горілки. Порушника оштрафували на 17 тисяч грн та позбавили водійського посвідчення на рік.
Проте порушників не завжди можна повноцінно притягти до відповідальності: кермувальники можуть не мати водійського посвідчення та просто не знати ПДР. Так, наприклад, кур’єр на електросамокаті, який поспішав на замовлення з 0,33 проміле, у суді доводив, що був тверезий, а самокат не є транспортним засобом. Втім, ці аргументи не допомогли уникнути штрафу у 17 тисяч грн. Вилучити водійське посвідчення, як того вимагає закон, не змогли — у порушника його ніколи й не було.
Наша редакція поцікавилася, як бізнес з прокату самокатів реагує на таку статистику. У компаніях Bolt та Jet зазначили, що закон не вимагає від самокатників наявності водійського посвідчення, проте за правилами їх сервісів кермувальник має бути повнолітнім. Варто зазначити, що документального підтвердження віку сервіси не вимагають: користувачі мають ввести свою дату народження під час реєстрації.
В обох компаніях зазначили, що всі поїздки застраховані на випадок шкоди життя чи майна третіх осіб. Водночас у випадку, якщо у ДТП потрапив неповнолітній, який під час реєстрації накинув собі років (як у справі, коли підліток у Києві протаранив автівку), наслідки цієї автопригоди страховкою або ж не покриваються взагалі (Jet), або ж, в залежності від обставин, сервіс залишає за собою право на остаточне рішення (Bolt).
“Наразі дуже важливо саме на законодавчому рівні розробити чіткі та зрозумілі правила дорожнього руху для електросамокатів та відповідальність за їх порушення. Ми не відстежуємо загалом усі інциденти з електросамокатами, але слідкуємо за страховими випадками — цьогоріч це менше 0,001% від усіх поїздок” — коментує Антон Мілка, керівник напряму з розвитку шерінґових сервісів компанії Bolt в Україні.
Контекст
Нагадаємо, що у 2023 року водіїв самокатів на рівні закону визнали повноцінними учасниками дорожнього руху — проте спеціальні правила для них досі не затверджені. Кермувальники електросамокатів, моноколес тощо повинні рухатися якомога правіше проїзної частини, користуватися світловідбивними елементами та шоломами. Водночас їздити тротуарами та пішохідними доріжками такому транспорту заборонено
https://opendatabot.ua/analytics/scooters-dtp-2024
З початку 2024 року столична служба зайнятості виплатила роботодавцям Києва 13,2 млн грн компенсації за працевлаштування внутрішньо переміщених осіб у період воєнного стану та ще 2,4 млн грн – на оплату праці працевлаштованих зареєстрованих безробітних з числа ВПО за направленням центрів зайнятості. Завдяки компенсаціям роботу в столиці отримали 750 внутрішньо переміщених осіб.
Наразі служба зайнятості реалізує дві програми надання компенсації витрат роботодавців на оплату праці за працевлаштованих внутрішньо переміщених осіб:
1) компенсація витрат на оплату праці при працевлаштуванні ВПО під час дії воєнного стану
– у розмірі 8 тис. грн., максимальний термін – три місяці для ВПО, шість місяців – для ВПО з інвалідністю. Отримати можна:
онлайн – подавши заяву на порталі Дія,
офлайн – звернувшись до центру зайнятості за місцем реєстрації діяльності.
2) компенсація витрат при працевлаштуванні зареєстрованих безробітних з-поміж ВПО за направленням центру зайнятості
– максимальний розмір – 16 тис. грн, загальна тривалість працевлаштування ВПО на період виплати – 12 місяців, максимальний термін виплат – 6 місяців. Отримати можна:
онлайн – подавши заяву через електронний кабінет роботодавця на сайті ДЦЗ,
офлайн – звернувшись безпосередньо до центру зайнятості.
«Відшкодування витрат на зарплату та соціальні внески знижує фінансовий тиск на компанії та створює для них мотивацію приймати на роботу внутрішньо переміщених осіб. Такі ініціативи не тільки допомагають інтегрувати цих людей у нові колективи, але й сприяють зменшенню безробіття та підвищенню соціальної стабільності», – зауважив директор Київського МЦЗ Дмитро Новицький.
У січні – липні 2024 року послугами Київської служби зайнятості скористались понад 3,1 тисячі внутрішньо переміщених осіб.
Понад 65% від усіх продажів житла на первинному ринку здійснюється за допомогою програм розтермінування, близько 30% – придбання за повну вартість і від 5% за допомогою іпотеки – державної програми “єОселя” та спільних іпотечних програм банків і девелоперів.
Про це заявила Маріанна Бігунець, директорка з продажів Будівельної компанії GAZDA.
За даними експертки, до початку повномасштабного вторгнення співвідношення придбань житла за різних фінансових механізмів було таким: програми розтермінування складали до 35-40% від загальної кількості продажів, за повну вартість оселі зафіксовано понад 50% продажів, частка іпотеки складала 10-15%.
Вона вважає, що зростання частки придбань житла за програмами на виплат прямо пов’язана з кількома чинниками.
“На тлі економічної “непевності” та інфляційних процесів, які також зачіпають первинний ринок житла, адже за підсумками 2024 року порівняно з 2023 роком вартість житла може зрости на 30%, громадянин має змогу, по-перше, придбати житло за мінімального першого внеску (від 10% до 30% вартості квартири чи, приміром, таунхаусу) та з фіксацією ціни, що убереже його заощадження від знецінення. А по-друге, його щомісячні витрати на обслуговування розтермінування залежно від вартості житла та суми першого внеску не перевищать 36-55 тис. грн”, — аргументує фахівчиня.
Вона розповіла, що станом на серпень найбільш розповсюдженими є програми розтермінування терміном на 3 роки з початковим внеском від 10% до 30% з фіксацією ціни. Найчастіше за допомогою програм на виплат купують 1,2-кімнатні квартири площею від 40 м2 до 60 м 2 та смартквартири площею до 30 м2. При цьому поволі повертається тенденція до вкладання коштів на ранніх етапах будівництва, коли ціна для покупця в середньому на 35% менша, ніж на стадії введення будинку в експлуатацію.
Маріанна Бігунець навела приклад програми безвідсоткового розтермінування за першого внеску 30% вартості оселі й терміном до 3 років. Так, за 2-кімнатну квартиру площею 60 м2 середньою вартістю від 2 млн до 3 млн грн покупець заплатить перший внесок у розмірі від 700 тис. до 1 млн грн, а щомісячні платежі можуть скласти від 36 тис. грн до 55 тис. грн.
Як твердить фахівчиня, наразі “найдорожчими” містами за рівнем цін на первинному ринку є Київ, Львів, Ужгород і Одеса. У цих містах середня вартість м2 залежно від стадії будівництва, класу об’єкта, площі квартири варіюється від 42 тис. грн до 47 тис. грн. Вона переконана, що саме рівень цін вимагає від забудовника шукати та впроваджувати механізми, які б, з одного боку дали змогу громадянам стати власниками нового житла, а з іншого — не зупиняти будівництво.
“В умовах зростання вартості житла програми розтермінування і ціна мають бути співмірні та під силу покупцеві. Саме тому ми констатуємо повільне повернення “довоєнної” тенденції — інвестування громадян на ранніх етапах будівництва, адже на таких стадіях ціна є найнижчою. Звісно, поки це розповсюджується переважно на безпечні та найбільш комфортні на життя регіони, такі як Львів, Чернівці, Ужгород, Київ тощо. Важливим є те, що ця тенденція можлива лише в об’єктах найбільш надійних компаній, які не лише не зупиняють будівництво, а ще об’єкти яких акредитовані державною іпотечною програмою “єОселя” та діють спеціальні кредитні програми з комерційними банками”, — зауважила вона.
Будівельна компанія GAZDA була створена у 2007 році. За цей час портфель компанії налічує 13 проєктів житлового будівництва: введено в експлуатацію понад 1500 квартир. Загальна площа зданої в експлуатацію нерухомості більш як 150 тис. м². Наразі триває будівництво 3 проєктів в м. Ужгород: ЖК ParkLand, ЖК Grand Hills та нова черга Котеджного містечка Sherwood. У GAZDA немає жодного об’єкта незавершеного будівництва.
Компанія спеціалізується на будівництві багатоквартирних середньоповерхових житлових будинків (5-9 поверхів), таунхаусів комфорт-класу, котеджних містечок комфорт- та преміумкласу. Площа квартир від 25 м² до 160 м². Площа таунхаусів – від 122 м² до 238 м².
За 2023 рік GAZDA здала в експлуатацію 22 тис. м². З них: ЖК ParkLand — 12 тис. м²; таунхауси “Джерельна” — 1 тис. м², КМ Sherwood — 9,8 тис. м².
GAZDA пропонує різноманітні варіанти квартир у своїх комплексах: з чорновим оздобленням та індивідуальною розводкою комунікацій, або з готовим ремонтом від забудовника. Окрім цього, компанія має власну студію дизайну MG Design Studio, яка виконує ремонт від забудовника та заощаджує ваш час та кошти. Близько 5% квартир пропонується з готовим дизайнерським ремонтом, включно з побутовою технікою, меблями та текстилем.
Компанія є учасником державної пільгової іпотечної програми “єОселя” (до участі в програмі акредитовано ЖК ParkLand та КМ Sherwood (наявна черга).
Українські підприємства в січні-липні знизили ввезення свинцю та виробів із нього на 14,4% – до $610 тис. (у липні – $50 тис.).
Згідно з митною статистикою, оприлюдненою Державною митною службою України, експорт свинцю та виробів із нього знизився на 27,8% – до $6,492 млн (у липні – $1,089 млн).
Україна за 2023 рік знизила імпорт свинцю та виробів із нього на 65,2% – до $989 тис.
Основне застосування свинець наразі знаходить у виробництві свинцево-кислотних акумуляторних батарей для автомобільної промисловості. Крім того, свинець застосовується для виготовлення куль і деяких сплавів.
Експорт свинцю, Україна