Згідно з митною статистикою, оприлюдненою Державною митною службою України, експорт олова та виробів із нього становив $181 тис. (у червні – $35 тис.) проти $52 тис. в аналогічному періоді роком раніше.
Як повідомлялося, Україна 2023 року знизила ввезення свинцю та виробів із нього на 65,2% – до $989 тис., імпорт олова та виробів із нього – на 23%, до $2,728 млн. Експорт олова та виробів становив $159 тис. проти $424 тис. за 2022 рік.
Олово часто використовують як захисне покриття.
Олово використовують переважно як безпечне, корозійностійке покриття в чистому вигляді або в сплавах з іншими металами. Головні промислові застосування олова – у білій блясі (луджене залізо) для виготовлення тари харчових продуктів, у припоях для електроніки, у будинкових трубопроводах, у підшипникових сплавах та у покриттях з олова та його сплавів. Найважливіший сплав олова – бронза (з міддю).
Згідно з митною статистикою, оприлюдненою Державною митною службою України, експорт алюмінію та виробів із нього за перші шість місяців 2024 року зріс на 12,8% порівняно з порівнянним періодом роком раніше – до $54,175 млн (у червні – $10,383 млн).
Україна за 2023 рік збільшила імпорт алюмінію і виробів з нього на 7,7%, до $366,463 млн.
Експорт алюмінію та виробів із нього минулого року зріс на 0,7% порівняно з 2022 роком – до $97,616 млн. Крім того, Україна 2022 року скоротила імпорт алюмінію та виробів із нього – на 33,4%, до $340,398 млн.
Експорт алюмінію та виробів із нього за 2022 рік знизився на 42,7% порівняно з 2021 роком – до $96,972 млн.
Алюміній широко застосовується як конструкційний матеріал. Основні переваги алюмінію в цій якості – легкість, податливість штампуванню, корозійна стійкість, висока теплопровідність, неотруйність його сполук. Зокрема, ці властивості зробили алюміній надзвичайно популярним у виробництві кухонного посуду, алюмінієвої фольги в харчовій промисловості та для пакування. Перші ж три властивості зробили алюміній основною сировиною в авіаційній та авіакосмічній промисловості (останнім часом його витісняють композитні матеріали, насамперед вуглеволокно). Після будівництва та виробництва упаковки – алюмінієвих банок і фольги – найбільшою галуззю-споживачем металу є енергетика.
У Київській області вже зареєстровано 12 індустріальних парків, область має одну з найбільших мереж таких парків по всій Україні, повідомив начальник ОВА Руслан Кравченко.
“Попри війну Київщина створює найкращі умови для того, щоб компанії продовжували вкладати свої кошти в економіку області. Цього тижня відкрили офіси двох великих відомих компаній і зареєстрували індустріальний парк», – цитує Кравченка ОВА.
У Вишгородському районі з’явиться «Грін індастріал парк». Він створить близько 3 тис. робочих місць. Сума інвестицій – майже 6 млрд грн. На його території створять підприємства, які вироблятимуть будівельні конструкції, металеві вироби, харчові продукти.
У Бучанському районі відкрив офіс і робочі потужності турецький виробник генераторів і компресорів Dalgakiran. Сума інвестицій майже 400 млн грн. Створили 50 робочих місць.
У Фастівському районі відкрили офіс компанії Альфатех. Вона спеціалізується на продажах і сервісному обслуговуванні будівельної, дорожньої та промислової техніки. Тут створили 40 робочих місць.
Президент України Володимир Зеленський провів у ніч на суботу телефонну розмову з кандидатом у президенти США Дональдом Трампом.
“Я говорив із Дональдом Трампом, щоб привітати його з висуненням від Республіканської партії та засудити шокуючу спробу нападу на нього в Пенсильванії. Я побажав йому сил і абсолютної безпеки в майбутньому», – написав Зеленський у своїй соціальній мережі Х (Твіттер).
Під час розмови, як повідомив президент України, він наголосив на життєво важливій двопартійній і двопалатній підтримці Америки в захисті свободи і незалежності України.
Він також наголосив, що Україна завжди буде вдячна Сполученим Штатам за допомогу в зміцненні обороноздатності у протистоянні російському терору, оскільки напади Росії на українські міста і села тривають щодня.
«Ми домовилися з президентом Трампом обговорити на особистій зустрічі, які кроки можуть зробити мир справедливим і по-справжньому міцним», – резюмував Зеленський.
АТ «Слов’янські шпалери-КФТБ» (Корюківка Чернігівської обл.), провідний український виробник шпалер, у січні-червні 2024 року випустило 8,34 млн умовних шматків шпалер – на 8,9% більше, ніж за той самий період минулого року.
Згідно зі статистичними даними асоціації «УкрПапір», наданими агентству «Інтерфакс-Україна», таким чином, за підсумками шести місяців року фабрика зберегла зазначений за підсумками п’яти місяців темп приросту їх випуску до аналогічного періоду минулого року.
При цьому в грошовому вираженні обсяг виробництва фабрики за перше півріччя збільшився на 7,1% – до 641,4 млн грн.
У червні підприємство випустило 1,7 млн усл. шматків шпалер – на 9,4% більше, ніж у червні-2023, і на 27,6% більше, ніж у травні поточного року.
Асоціація не має даних щодо випуску шпалер загалом в Україні в січні-червні 2024 року, оскільки Держстат перестав надавати їх.
Як повідомлялося, у 2023 році «Слов’янські шпалери-КФТБ» наростила випуск шпалер на 19% до 2022 року – до 16,2 млн усл. шматків, а обсяг виробництва зріс на 38,2% – до 1 млрд 249 млн грн, чистий прибуток – майже у вісім разів, до 47,7 млн грн.
Раніше компанія зазначала, що внаслідок російської агресії істотно знизилися обсяги продажів, особливо через роздрібні канали.
АТ «Слов’янські шпалери-КФТБ» випускає понад 10 видів шпалер від економ-сегмента (паперові, дуплексні, акрилові) до шпалер преміум-класу (вінілові, флізелінові, шпалери гарячого тиснення).
Крім того, фабрика випускає власну латексну, водно-дисперсійну фарбу під ТМ Latex.