Торгова інспекція з якості сільськогосподарської та харчової продукції Польщі (IJHARS) у Познані видала рішення про заборону обігу на польському ринку партії морозива в ріжках загальною вагою 7,13 тонн, імпортованих з України.
Як повідомила інспекція в соцмережі X у понеділок, рішення було ухвалено через неправильне маркування.
Рішення було негайно виконано.
Як повідомлялося, IJHARS 12 квітня заборонила доступ до польського ринку для двох партій бісквітних тістечок загальною вагою 10,55 тис. тонн, імпортованих з України, а 9 квітня трьох партій українських бубликів загальною вагою 5,34 тонн. Раніше в Любліні було вилучено три партії українського морозива загальною вагою 8,48 тонн через його розморожування.
Торгова інспекція Польщі на початку квітня заявила про найбільший в її історії штраф у 1,5 млн злотих (близько $380 тис.), накладений на компанію-імпортера за ввезення на польський ринок з України 11,5 тис. тонн технічного ріпаку та кормової пшениці як контрафакту через подальше їх використання як продовольчих. Крім того, було ухвалено рішення про заборону імпорту з України партії томатної пасти 57,66 тонн через наявність цвілі.
Головний інспектор IJHARS Пшемислав Рзодкевич (Przemysław Rzodkiewicz) у березні заявив, що за останній рік 1,4% партій продукції з України, що піддалися огляду комісією на кордоні, були забраковані.
Гірничорудні підприємства України в січні-березні поточного року наростили експорт залізорудної сировини (ЗРС) у натуральному вираженні в 2,5 раза порівняно з аналогічним періодом минулого року – до 9 млн 4,370 тис. тонн.
Згідно зі статистикою, оприлюдненою Державною митною службою (ДМС), за вказаний період валютна виручка від експорту ЗРС зросла в 2,1 раза – до $863,315 млн.
Експорт ЗРС здійснювався переважно до Китаю (43,02% поставок у грошовому виразі), Словаччини (17,02%) і Польщі (12,41%).
В Україну за три перші місяці 2024 року було імпортовано ЗРС на $67 тис. у сумарному обсязі 245 тонн, тоді як у січні-березні-2023 завезено на $22 тис. у сумарному обсязі 36 тонн. Імпорт здійснювався з Нідерландів (31,82%), Норвегії (19,70%) та Італії (18,18%).
Як повідомлялося, Україна 2023 року знизила експорт ЗРС у натуральному вираженні на 26% порівняно з 2022 роком – до 17 млн 753,165 тис. тонн, валютна виручка від експорту ЗРС становила $1 млрд 766,906 млн (зниження на 39,3%). Експорт ЗРС здійснювався переважно до Словаччини (28,39% поставок у грошовому вираженні), Чехії (19,74%) і Польщі (19,56%).
В Україну минулого року імпортовано ЗРС на $135 тис. у сумарному обсязі 250 тонн. Імпорт за цей період здійснювався з Норвегії (34,81%), Італії (28,89%) та Нідерландів (28,89%). Тоді як за 2022 рік було імпортовано ЗРС на $65 тис. у сумарному обсязі 101 тонн.
Україна 2022 року знизила експорт ЗРС у натуральному вираженні на 45,9% порівняно з 2021 роком – до 23 млн 984,623 тис. тонн, валютний виторг зменшився на 57,8% – до $2 млрд 912,974 млн. Експорт ЗРС здійснювали переважно у Словаччину (19,23% поставок у грошовому вираженні), Чехію (17,32%) і Польщу (16,49%).
В Україну за 2022 рік імпортовано ЗРС на $65 тис. у сумарному обсязі 101 тонна, тоді як 2021 року – на $184 тис. в обсязі 1,202 тис. тонн. Імпорт здійснювався з Норвегії (36,92%), Нідерландів (27,69%) і Великої Британії (16,92%).
Південнокорейський гігант Samsung став найбільшим постачальником смартфонів у світі в першому кварталі 2024 року, за даними дослідницької компанії International Data Corporation (IDC).
За підсумками 2023 року лідером уперше виявилася американська Apple Inc. Поставки смартфонів у світі в першому кварталі 2024 року збільшилися на 7,8% у річному вираженні, до 289,4 млн штук, йдеться в попередньому звіті IDC. Зростання зафіксовано за підсумками третього кварталу поспіль, що свідчить про відновлення ринку після дворічного спаду.
Samsung скоротив продажі на 0,7% у річному вираженні, тоді як продажі Apple впали на 9,6%. Тим часом китайська Xiaomi збільшила поставки на третину, а бренд Transsion зафіксував зростання майже на 85% і піднявся на четверту сходинку в списку найбільших постачальників смартфонів у світі.
“Як і очікувалося, відновлення ринку смартфонів триває на тлі поступового зростання оптимізму щодо провідних брендів, – зазначив віце-президент підрозділу Worldwide Mobility and Consumer Device Trackers Раян Ріт. – Apple вибилася в лідери наприкінці минулого року, проте Samsung успішно повернув собі першу сходинку в першому кварталі”.
Аналітики IDC очікують, що Samsung і Apple продовжать домінувати у верхньому ціновому сегменті, але також вказують на потенціал до подальшого зростання і диверсифікації таких брендів, як Huawei, Xiaomi, Transsion, OPPO/OnePlus і vivo.
НАЕК “Енергоатом” і американська компанія Westinghouse розпочали проєкт будівництва ХАЕС-5 і ХАЕС-6 за технологією АР1000.
Церемонія старту проєкту відбулася 11 квітня на майданчику Хмельницької атомної станції за участю посла США в Україні Бріджит Брінк і міністра енергетики України Германа Галущенка (інформацію з міркувань безпеки подають із відтермінуванням).
Як зазначив на церемонії в. о. голови правління “Енергоатома” Петро Котін, АР1000 є перевіреним реактором ІІІ+ з унікальними повністю пасивними системами безпеки, модульною стандартною конструкцією, найкращими в галузі експлуатаційними характеристиками і можливістю працювати в режимі маневрування.
“Це більш сучасна і безпечна технологія, ніж ті, які ми експлуатуємо зараз. Це новий крок у напрямку до більш сучасної, надійної та безпечної енергетики. І саме в Україні буде побудовано перший в Європі енергоблок за технологією АР1000. Це буде ХАЕС-5”, – сказав Котін.
“Пишаємося, що будемо долучені до історії, яку Україна творить в енергосекторі. Уже можна сказати, що наша співпраця – це весілля року”, – зазначив президент і виконавчий директор Westinghouse Electric Company Патрік Фрагман.
Він акцентував на тому, що це поліпшена технологія з підвищеною ефективністю, а сам енергоблок компактний і має нижчу вартість порівняно з іншими.
“Тут, на майданчику ХАЕС, ми відзначаємо, що великовагове устаткування, виробництво якого найтриваліше, вже готове, і це суттєво прискорить терміни будівництва. Завдяки сприянню уряду США і завдяки тому, що основні угоди були підписані, воно буде ще швидшим”, – наголосив він.
Фрагман додав, що реактор АР1000 розрахований на роботу протягом 60 років, але, за його словами, найімовірніше, це буде довший термін.
“Ці блоки дають можливість балансувати. Це особлива риса американської технології АР1000. Зараз російські агресори знищують балансуючі потужності України, і якби в нас уже був такий атомний енергоблок, ми могли б ним маневрувати і відповідно виконувати важливі функції для енергосистеми”, – наголосив Галущенко.
“Це проєкт на наступні довгі роки. США налаштовані на плідну співпрацю з Україною… Намагаємось разом із Конгресом США підтримувати вас не тільки в рамках збройної агресії, а й економічно”, – наголосила Бринк.
Щодо джерел фінансування проєкту, то, за словами Котіна, компанія могла б забезпечити його власними силами, оскільки має великі прибутки, але левова їх частина йде на покриття тарифу на е/е для населення (ПСО).
“Енергоатом” попереднього року витратив на ПСО 128 млрд грн чистого прибутку. Якщо компанію звільнять від виконання ПСО, то ми матимемо $3 млрд прибутку, за який можемо побудувати блок. Якщо ні – йдеться про кредити”, – зазначив Котін журналістам після церемонії.
Він додав, що термін будівництва одного блоку становить орієнтовно 4-5 років, а його вартість – близько $5 млрд.
Як повідомлялося, 17 грудня 2023 року в Києві глава “Енергоатому” Петро Котін і CEO Westinghouse Патрік Фрагман підписали контракт на закупівлю реакторної установки для першого в Україні атомного енергоблоку за технологією AP1000.
До цього в липні 2022 року компанії уклали контракт на розробку оновленого техніко-економічного обґрунтування будівництва двох блоків AP1000 на майданчику Хмельницької АЕС.
У вересні 2021 року “Енергоатом” і Westinghouse підписали меморандум про будівництво п’яти енергоблоків АЕС в Україні. У червні 2022 року компанії підписали угоди про збільшення кількості ядерних енергоблоків, що будуються за технологією AP1000 в Україні, з п’яти до дев’яти одиниць, і про створення в країні інженерно-технічного центру Westinghouse.
У мобільному застосунку OTP Bank UA відтепер є можливість сплачувати комунальні платежі.
«Для нас важливо, щоб daily banking для клієнтів був максимально якісним та зручним: перекази коштів, розрахунки в магазинах, керування депозитами і розстрочками, а відтепер – і оплата комунальних послуг. Наш застосунок – це про лагідний банкінг, який дозволяє нашим клієнтам легко та просто управляти своїми фінансами», – розповіла Людмила Вакса, керівник проєкту в АТ «ОТП БАНК».
Для того, щоб оплатити комунальні послуги у застосунку, потрібно натиснути на картку, обрати «Платежі» та зайти в розділ «Комуналка та інтернет». Далі є можливість додати адресу – комунальні рахунки відобразяться відразу, буде відображена вся інформація про заборгованості чи переплати, а також показники лічильників, що надає компанія. Також можливо оплатити рахунок за окремою компанією, яку клієнт знайде за назвою чи реквізитами (номером рахунку у форматі IBAN або ЄДРПОУ).
Всі платежі в розділі «Комуналка та інтернет» з будь-якої картки ОТП БАНК здійснюються без комісії. Не тарифікуються навіть платежі з кредитної картки, а також ці платежі включаються до пільгового періоду.
У розділі «Комуналка та інтернет» доступне меню «Історія платежів», де можна переглянути всі здійснені платежі, незалежно від того, чи була оплата здійснена з дебетної чи кредитної картки.
Зверніть увагу! Якщо у вас неактивне будь-яке з полів розділу «Комуналка та інтернет», вам слід оновити застосунок до версії 1.18.0 у Play Market (для телефонів на ОС Android) чи App Store (для телефонів iPhone).
АТ «Енергетична компанія України» (ЕКУ) збільшує імпорт електроенергії із ЄС, компенсуючи втрати в українській енергосистемі через ворожі атаки. Починаючи із середини березня, добовий обсяг імпорту державним трейдером збільшився в середньому в 2 рази.
ЕКУ продовжує імпортувати електроенергію із Словаччини і Румунії, а в березні також розпочала постачання електроенергії із Угорщини. Нині ЕКУ є другим за обсягами імпортером електроенергії в Україну.
«За останні два роки Україна спільно з ЄС значно збільшила технічні і організаційні можливості для імпорту електроенергії, що нині відіграє надважливу роль у стабільному енергозабезпеченні споживачів, – зазначив Віталій Бутенко, генеральний директор ЕКУ. – Зважаючи на продовження масованих ударів по енергетичних об’єктах, Уряд України продовжує активну співпрацю з європейськими партнерами для того, щоб отримати додаткові можливості для імпорту».
Довідка
АТ «Енергетична компанія України» (ЕКУ) – національна енерготрейдингова компанія, яка пропонує комплексні рішення з купівлі, продажу і управління енергоресурсами. Підприємство створено у 2022 році без залучення чи передачі державних активів або майна. Доходи формуються за рахунок високотехнологічних трейдингових продуктів та інструментів.
ЕКУ входить до ТОП-5 трейдерів України за обсягами продажу електроенергії, лідерів з транскордонної торгівлі енергоресурсами, а також до ТОП-2 трейдерів зеленої електроенергії.
ЕКУ заснувала першу державну балансуючу групу учасників ринку електроенергії, яка нині є другою за розміром в України. Клієнти компанії генерують 10% в ВВП України. 100% компанії належить державі.