Європейська бізнес асоціація (ЄБА), Американська торговельна палата в Україні (AmCham) та Асоціація виробників тютюнових виробів «Укртютюн» звернулися до Верховної Ради з проханням підтримати в другому читанні законопроєкт №11090 про підвищення акцизного податку на тютюнові вироби у версії Кабінету міністрів.
«Необхідно передбачити підхід ЄС щодо визначення єдиного курсу євро до гривні протягом року (станом на 1 жовтня попереднього року на весь наступний рік) з метою забезпечення планування бізнес-діяльності підприємств – найбільших платників податків України, на чому, згідно з офіційним висновком до законопроєкту та відповідними листами, наполягають як комітет Ради з питань інтеграції України до ЄС, так і Урядовий офіс координації європейської та євроатлантичної інтеграції Кабміну», – ідеться в повідомленні на сайті ЄБА в другій редакції законопроєкту.
В асоціаціях упевнені, що ініціативи деяких українських депутатів щодо внесення концептуальних змін до вже ухваленого в першому читанні рішення в частині зміни ставок акцизного податку на тютюнові вироби несуть значні ризики для Держбюджету України. Ці пропозиції можуть спровокувати галопуюче зростання нелегального ринку цигарок, який надзвичайними зусиллями вдається зменшувати кілька місяців з урахуванням рекомендацій країн G7 та лідерства голови парламентського фінкомітету Данила Гетманцева.
Найкритичнішими та найризикованішими ініціативами, на думку компаній-членів асоціацій, є пропозиції щодо встановлення адвалорної ставки акцизу на тютюнові вироби в розмірі 25% та порівняння ставки податку для сигарет і тютюнових виробів електричного нагрівання (ТВЕН).
Підкреслюється, що така ініціатива не відповідає європейському підходу та практиці країн-членів ЄС.
«Просимо врахувати позицію об’єднаної бізнес-спільноти під час ухвалення остаточного рішення щодо перегляду ставок акцизного податку на тютюнові вироби в рамках подальшого розгляду та ухвалення законопроєкту №11090», – підсумували в асоціації.
Раніше ухвалити законопроєкт про тютюнові акцизи у варіанті Кабміну закликали Спілка українських підприємців (СУП) та Американо-українська ділова рада (USUBC).
Як повідомлялося, 4 червня Верховна Рада підтримала в першому читанні й ухвалила за основу законопроєкт №11090 про підвищення акцизного податку на тютюнові вироби.
Законопроєкт передбачає переведення ставок акцизного податку на тютюнові вироби з гривні в євро, вихід на мінімальний рівень ЄС в акцизному податку на сигарети (EUR90 за 1000 штук сигарет) через поступове підвищення специфічних ставок акцизного податку до 2028 року, повернення до диференціації акцизу на ТВЕНи та сигарети та запровадження спеціального механізму розрахунку акцизного податку на тютюнові вироби з урахуванням валютного курсу.
За оцінками Мінфіну, описаними в проєкті Бюджетної декларації, це дасть змогу збільшити надходження до держбюджету у 2025 році на 0,6 млрд грн, у 2026 році – на 5 млрд грн, у 2027 році – на 9,4 млрд грн і у 2028 році – на 13,9 млрд грн.
Кабінет міністрів України визначив вівторок, 2 вересня, початком нового 2024/2025 навчального року в загальній середній школі, повідомив прем’єр-міністр Денис Шмигаль.
«Сьогодні окремою постановою визначаємо початок нового навчального року в загальній середній школі з понеділка, 2 вересня. І його завершення 30 червня 2025 року», – сказав Шмигаль на засіданні уряду у вівторок.
У зв’язку з цим обласним адміністраціям доручено забезпечити організацію процесу залежно від ситуації з безпекою на тій чи іншій території.
Водночас у Міністерстві освіти і науки України нагадали, що в межах затвердженої урядом тривалості навчального року педагогічна рада закладу освіти визначає структуру та тривалість навчального року, навчального тижня, навчального дня, занять, відпочинку між ними, форми організації освітнього процесу. «Визначаючи це, вона враховує час, передбачений освітньою програмою, обсяг навчального навантаження в навчальному плані та вікові особливості, фізичний, психічний та інтелектуальний розвиток дітей, особливості регіону», – ідеться в повідомленні.
Зазначається, що тривалість канікул у закладах освіти не може становити менше ніж 30 календарних днів.
«Відтак, заклад освіти може самостійно визначати структуру навчального року та форми організації освітнього процесу. Зокрема, з огляду на те, наскільки навчання в умовах війни вплинуло на психічний стан та інтелектуальний розвиток учнів, чи є в них освітні втрати, якою є безпекова та енергетична ситуація», – наголосили в міністерстві.
Металургійні підприємства України в червні поточного року збільшили виробництво сталі до 735 тис. тонн, що на 68,4% вище за показник аналогічного періоду 2023 року (436 тис. тонн), але знизили на 0,4% до попереднього місяця, коли було вироблено 738 тис. тонн.
Водночас Україна посіла 20-те місце в рейтингу 71 країни – світових виробників цієї продукції, складеному Всесвітньою асоціацією виробників сталі (Worldsteel).
Перша десятка країн-виробників сталі за підсумками червня виглядає наступним чином: Китай (91,610 млн тонн, зростання на 0,2% до червня-2023), Індія (12,258 млн тонн, більше на 6%), Японія (7,022 млн тонн, менше на 4,2%), США (6,659 млн тонн, «мінус» 1,5%), РФ (6,030 млн тонн, менше на 4,1%), Південна Корея (5, 132 млн тонн, менше на 7,2%), Німеччина (3,187 млн тонн, більше на 8,9%), Туреччина (3,071 млн тонн, більше на 4,3%), Бразилія (2,874 млн тонн, більше на 11,8%) та Іран (2,612 млн тонн, зниження на 8,5%).
Сумарно в червні 2024 року виплавка сталі зросла на 0,5% порівняно з аналогічним періодом 2023 року – до 161,399 млн тонн.
У січні-червні-2024 перша десятка країн-виробників сталі така: Китай (530,570 млн тонн, зниження на 1,1% до січня-червня-2023), Індія (74,184 млн тонн, більше на 7,4%), Японія (42,696 млн тонн, менше на 2,6%), США (39,960 млн тонн, менше на 2,4%), РФ (36,815 млн тонн, «мінус» 3%), Південна Корея (31,526 млн тонн, менше на 6,4%), Німеччина (19,360 млн тонн, більше на 4,5%), Туреччина (18,615 млн тонн, більше на 16,9%), Іран (16,647 млн тонн, більше на 5,9%) і Бразилія (16,433 млн тонн, більше на 2,4%).
Активний запуск в Україні програм відновлення призвів до зростання частки проєктних продажів покрівельної та теплоізоляційної продукції Sweetondale з 10% у 2023 році до 38% у 2024 році, повідомили агентству «Інтерфакс-Україна» у пресслужбі компанії.
За словами керівника дирекції з продажу Sweetondale Олександра Мануйла, структура попиту істотно змінилася порівняно з минулим роком, коли основними напрямками реалізації були роздріб (42%) і продажі на об’єкти котеджного малоповерхового будівництва (47%), а також порівняно з довоєнним періодом.
“Наприкінці 2022 – на початку 2023 рр. основними драйверами підтримки будівельного сектору були добудови з боку великих забудовників і комерційних проєктів. У другій половині 2023 року почали реалізовуватися програми відновлення та деякі муніципальні програми. Згідно зі статистикою наших продажів частка проєктних продажів поступово збільшилася з 25% 2021 року до 38% станом на цей момент», – сказав Мануйло.
Він додав, що у зв’язку з додатковими заходами мобілізації значно зменшився потік кінцевого споживача в роздрібному каналі та каналі DIY.
“Можна констатувати, що інвестиційна невизначеність з боку нових комерційних проєктів, обмежене фінансування бюджетних програм і відсутність активності кінцевого споживача призводять до стагнації класичних каналів збуту. Почалося суттєве зміщення обсягів будівельного ринку спочатку з комерційного будівництва в державний сектор, а потім і в розвиток військової інфраструктури», – сказав Мануйло.
Він зазначив, що зараз вкрай складно утримувати собівартість виробництва на довоєнному рівні. До ризикових чинників додалися питання забезпечення підприємств електроенергією під час блекаутів, ризики ракетних атак на виробничу і складську інфраструктуру, блокування кордонів з боку Польщі, нестабільність поставок сировини і комплектуючих, мобілізація певних категорій фахівців.
«Ми намагаємося утримувати конкурентний рівень цін на нашу продукцію, але вимушені коригування цін відбулися до +15% залежно від напрямку виробництва», – сказав Мануйло.
За його словами, незважаючи на повномасштабну війну виробничі підрозділи компанії не тільки не зупиняються, а й активно розвиваються. “Команда експертів і технологів Sweetondale провела дослідження і вдосконалила продукти та системи. Нові теплоізоляційні та гідроізоляційні продукти було розроблено з урахуванням усіх сучасних будівельних норм і європейських стандартів, що підтверджено відповідними сертифікатами. Оновлення асортименту продуктів Sweetondale – це стратегічний крок, що дасть змогу покращити конкурентоспроможність на ринку шляхом оптимізації асортименту та концентрації фокусу на найбільш ефективних технічних рішеннях», – зазначив Мануйло.
Зокрема, для промислового та цивільного будівництва компанія представила професійні лінійки: мінеральна ізоляція THERMOWOOL, полімерна ізоляція CARBOLEX та бітумна ізоляція HYDROBASE. Для приватного котеджного і малоповерхового будівництва рекомендуються мінеральна ізоляція ULTRAWOOL, полімерна STYROPLIT і бітумна WATERBIT.
“Наш внутрішній аналіз і деякі незалежні агентства констатують, що ми утримуємо від 40 до 50% частки ринку за нашими виробничими напрямками. Зараз виробництва мінеральної та полімерної ізоляції працюють відповідно до сезонності на своєму можливому максимумі», – сказав Мануйло.
До 2022 Sweetondale 80% своєї продукції реалізовували в Україні. Через два роки повномасштабної війни частка експорту знизилася до мінімальних 10% внаслідок проблем із логістикою, а також сезонних коливань попиту на європейських ринках.
“Географія нашої присутності – Румунія, Польща, Норвегія, Фінляндія та країни Балтії. Для завантаження виробничих потужностей ми збільшили кількість іноземних торгових партнерів. Плануємо, що обсяг експорту в майбутні періоди збільшуватиметься, але частка експорту залишиться без змін», – сказав він.
Згідно з даними «Опендатабот», статутний фонд ТОВ «Завод “Світондейл” (»Zavod «Sweetondale» LTD, Код ЄДРПОУ 32944149) становить 13,5 млн грн, за 2023 рік компанія отримала дохід 1 млрд 633,461 млн грн, що на 73,7% вище за результати 2022 року, чистий прибуток становив 333,088 млн грн, що втричі вище за результати 2022 року.
Компанія Sweetondale заснована 2012 року Гарі Аланом Штерном. Спочатку спеціалізувалася на інжинірингу та лізингу промислового обладнання. Переговори з придбання заводів, що належали російській «Техноніколь», розпочалися 2015 року і завершилися в лютому 2018 року. На сьогодні до складу компанії входять три заводи з виробництва покрівельних і теплоізоляційних матеріалів: завод з виробництва мінеральної ізоляції в Черкасах, завод з виробництва полімерної ізоляції та завод з виробництва бітумно-полімерних рулонних матеріалів у м. Кам’янське.
Sweetondale, покрівельна продукція, теплоізоляційна продукція
Група Європейського інвестиційного банку (ЄІБ) планує нові кредити на загальну суму EUR450 млн для українських енергетичних інвестицій, включно з реконструкцією гідроелектростанцій та інфраструктури електромереж, пошкоджених унаслідок російських атак, а також для відновлення мереж централізованого теплопостачання в українських містах.
Як ідеться у пресрелізі на сайт банку, ще EUR86 млн підуть національному оператору електромереж України НЕК «Укренерго» на будівництво укриттів від дронів для електростанцій.
«Ми посилюємо нашу підтримку, щоб допомогти захистити й відремонтувати інфраструктуру України перед зимою», – наводять у релізі слова президентки ЄІБ Наді Кальвіньо, яка 22 липня проінформувала про ці заходи міністрів закордонних справ ЄС і провела чергову відеоконференцію з міністром фінансів України Сергієм Марченком, щоб обговорити прогрес у поточних проєктах, особливо щодо енергетичної інфраструктури.
За її словами, банк також розширить свою підтримку економіки України за рахунок полегшення доступу до фінансування для підприємств і стимулювання торгівлі з ЄС.
У компоненті фінансування бізнесу останнього пакету підтримки Група ЄІБ схвалила три часткові портфельні гарантії, які, як очікується, призведуть до більш ніж EUR110 млн нового кредитування українських мікро-, малих і середніх підприємств через три українські банки. Уточнюється, що гарантії мають бути підписані в другій половині 2024 року з відповідними банками та підтримають 550 українських компаній, зберігши близько 8250 робочих місць.
Крім того, Група ЄІБ має намір надати часткові портфельні гарантії ще п’яти банкам в Україні до кінця року в рамках гарантійного фонду EU4Business, ідеться в релізі.
Згідно з ним, цього тижня ЄІБ також об’єднує зусилля з Укрсиббанком, українською «дочкою» BNP Paribas Group і одним із найбільших банків України, для запуску відновлюваної кредитної лінії на суму щонайменше EUR150 млн в українських гривнях для підтримки підприємств, які постраждали від війни. Очікується, що ця кредитна лінія в місцевій валюті буде введена в дію до кінця 2024 року. Це друга ініціатива ЄІБ зі стимулювання кредитування в місцевій валюті в Україні після партнерства з Citibank Ukraine на суму від $50 млн до $100 млн в українських гривнях.
Крім того, наголошується в релізі, до кінця цього місяця і після підписання угоди з Європейською комісією в червні, Європейський інвестиційний фонд (EIF) почне приймання заявок у рамках експортно-кредитного гарантійного механізму на суму EUR300 млн для підтримки компаній ЄС, які торгують з Україною. Ініціатива пропонуватиме гарантії експортно-кредитним агентствам у державах-членах ЄС, а також Норвегії та Ісландії, які хочуть допомогти експорту в Україну.
Мінфін України за підсумками відеоконференції 22 липня повідомив, що очікує найближчим часом схвалення від ЄІЮ пакета підтримки енергетичного сектора України на суму EUR250 млн.
Загалом, за даними української сторони, обсяг ініціатив ЄІБ у державному секторі становить 26 проєктів обсягом EUR5,3 млрд, а обсяг портфеля спільних проєктів у державному та приватному секторі є найбільшим за всі роки співробітництва та перевищує EUR7 млрд, зокрема з початку повномасштабної війни обсяг наданих інвестицій ЄІБ за всіма напрямами – близько EUR2 млрд.
Щодо поточних ініціатив сторони також обговорили підготовку до підписання фінансової угоди між Україною та ЄІБ щодо проєктів «Впровадження системи екстреної допомоги населенню за єдиним номером 112», а також потенційні спільні проєкти, зокрема, спрямовані на забезпечення житлом громадян України.
Як повідомлялося, 2024 року Україна та ЄІБ підписали Меморандум про взаєморозуміння щодо співпраці в державному та приватному секторах економіки України. У Меморандумі визначено пріоритетні напрями співпраці на найближчі 10 років.
Агрохолдинг «Кернел», одна з найбільших агрокомпаній в Україні, у четвертому кварталі 2024 фінансового року (ФР) переробив 951 тис. тонн олійних культур, зокрема 17 тис. тонн ріпаку, внаслідок чого загальний обсяг переробки склав 3,2 млн тонн за 2024 ФР.
«Це являє собою зростання на 27% порівняно з аналогічним періодом минулого року, передусім завдяки новим дробильним потужностям, доданим у лютому 2024 року, і введенню в експлуатацію нового олійноекстракційного заводу на Західній Україні», – пояснила компанія у звіті на Варшавській фондовій біржі в понеділок.
Згідно зі звітом, продажі соняшникової олії у квітні-червні 2024 року зросли на 1% до кварталу до 384 тис. тонн, включаючи 20 тис. тонн бутильованої соняшникової олії.
Обсяг приймання в силоси в четвертому кварталі 2024 фінансового року був сезонно низьким і становив 53 тис. тонн, унаслідок чого загальний обсяг виробництва у 2024 фінансовому році становив 2,8 млн тонн, що відповідає аналогічному періоду минулого року, зазначили в агрохолдингу.
Водночас обсяг експорту зерна з України в останньому кварталі ФГ становив 1,61 млн тонн, з яких 46% припадає на зовнішніх покупців. Це на 14% менше, ніж у попередньому кварталі, але в 2,6 раза більше порівняно з аналогічним періодом минулого року.
«Кернел» за весь 2024 фінансовий рік експортував 5,5 млн тонн зерна, що на 47% більше порівняно з аналогічним періодом минулого року. На зерно, отримане від зовнішніх постачальників, припало 2,6 млн тонн від загального обсягу експорту обсяг. Таке зростання в агрохолдингу пояснили добре функціонуючими експортними маршрутами через Чорне море протягом більшої частини року.
Обсяг перевалки експортних терміналів групи у квітні-червні 2024 року знизився на 8% порівняно з попереднім кварталом і становив 2,3 млн тонн, що вказує на уповільнення темпів експорту зерна.
За весь 2024 фінансовий рік «Кернел» перевалив 6,7 млн тонн зерна, соняшникової олії та шроту через свої термінали, що на 51% більше, ніж роком раніше. Це зростання було зумовлене відновленням експортних маршрутів через глибоководні порти, починаючи з другого кварталу 2024 фінансового року. Зерно становило 75% від загального обсягу перевалки у 2024 фінансовому році, харчова олія – 12%, а шрот, вироблений із залишків.
Для поліпшення завантаження потужностей терміналу група у 2024 фінансовому році надала послуги з перевалки третім особам загальним обсягом 486 тис. тонн.
Критично високі температури та тривала відсутність опадів у всіх регіонах присутності групи негативно вплинули на потенціал урожайності ярих культур на полях, особливо сої та, меншою мірою, кукурудзи, – резюмували в агрохолдингу.
Агрохолдинг «Кернел» до війни посідав перше місце у світі за виробництвом соняшникової олії (близько 7% світового виробництва) та її експортом (близько 12%). Є одним з найбільших виробників і продавців бутильованої олії в Україні. Крім того, займається вирощуванням агропродукції та її реалізацією.
Чистий прибуток «Кернела» за 2023 ФР склав $299 млн, тоді як попередній рік компанія завершила з чистим збитком $41 млн. Виручка агрохолдингу за 2023ФР скоротилася на 35% – до $3,455 млрд, проте EBITDA зросла в 2,5 раза – до $544 млн.
За перше півріччя 2024ФР чистий прибуток «Кернел» впав у 3,6 раза до першого півріччя 2023ФР – до $102 млн, а EBITDA – удвічі, до $223 млн за зниження виручки на 16% – до $1,59 млрд.