Уряд Швеції має намір забезпечити довгострокову підтримку України за допомогою трирічної військової підтримки (2024-2026 роки) на загальну суму 75 мільярдів шведських крон (EUR6,5 млрд), повідомляють на сайті шведського уряду.
“Щоб посилити шведську підтримку України, а також посилити довгострокову перспективу, уряд і Шведські демократи погоджуються запровадити програму військової підтримки України на 2024-2026 роки. Швеція збільшить підтримку, і її обсяг становитиме 75 мільярдів шведських крон у вигляді військової підтримки на 2024-2026 роки, 25 мільярдів шведських крон на рік”, – ідеться в повідомленні.
Зазначається, що загальна військова і цивільна підтримка України з боку Швеції з урахуванням зазначеної пропозиції становитиме понад 100 мільярдів шведських крон. Військова підтримка в рамках України може, наприклад, набувати форми безоплатного передання оборонного обладнання, фінансових внесків і фінансової підтримки для закупівель оборонного обладнання.
Також в уряді зазначили, що залежно від типу підтримки, яку використовуватимуть, рамки програми можуть обтяжити державні фінанси на кілька років і навіть після 2026 року.
Після російського вторгнення в лютому 2022 року Швеція виділила суму, еквівалентну 37 мільярдам шведських крон, на різні зусилля з підтримки України. Зокрема, за допомогою 15 пакетів військової підтримки на загальну суму близько 30 мільярдів шведських крон, і що Україна тепер є найбільшою країною, куди спрямовується допомога від Швеції.
Доходи від міжнародного туризму сягнули $1,5 трлн 2023 року, це означає повне відновлення до рівня допандемійного 2019 року в номінальному вираженні та на 97% з урахуванням інфляції, випливає з даних Всесвітньої туристської організації ООН (UN Tourism).
Як зазначили в організації, найвищі доходи від міжнародного туризму отримала Європа – $660 млрд, це на 7% більше ніж у допандемійному 2019 році. Доходи в країнах Близького Сходу зросли на 33%. Америка минулого року відновила 96% своїх допандемійних доходів від міжнародного туризму, Африка – 95%, Азіатсько-Тихоокеанський регіон – 78%.
За даними UN Tourism, у 2023 році ВВП від туризму відновився до рівня 2019 року. За оцінками, він склав $3,3 трлн, або 3% світового ВВП.
Як зазначається, кілька напрямків досягли видатних результатів за доходами від міжнародного туризму в першому кварталі 2024 року порівняно з 2019-м. Серед них – Сербія (плюс 127%), Туреччина (плюс 82%), Пакистан (плюс 72%), Танзанія (плюс 62%), Португалія (плюс 61%), Румунія (плюс 57%), Японія (плюс 53%), Монголія (плюс 50%), Маврикій (плюс 46%) і Марокко (плюс 44%).
Ribas Hotels Group розширює свою мережу на Молдову, з 1 червня узято в управління готельний комплекс Tree House Relax Park у Кишиневі, повідомляє прес-служба компанії.
“Відкриття Tree House Relax Park є стратегічним кроком у розширенні мережі Ribas Hotels Group за кордоном, що сприяє зміцненню позицій компанії на міжнародному ринку гостинності. Завдяки своєму розташуванню, високоякісним зручностям та інтеграції передових практик компанії комплекс має всі шанси стати популярним місцем відпочинку та ділових заходів у Молдові”, – повідомила СЕО Ribas Management Юлія Косенко.
Tree House Relax Park працює з 2013 року, орієнтований на любителів природи та свідомого еко-відпочинку, від сімейних пар з дітьми до ділових мандрівників. На його території є комфортабельні котеджі та вілли із сауною, басейн, альтанки, ресторан і конференц-зал для проведення ділових і святкових заходів, паркінг на 250 машиномісць.
Як уточнив “Інтерфакс-Україна” засновник Ribas Hotels Group Артур Лупашко, на даному етапі компанія бере готельний комплекс в управління, надалі передбачено його реновацію і розширення, концепцію розвитку буде представлено пізніше.
Ribas Hotels Group, що працює з 2014 року, – міжнародна керуюча компанія, флагманською послугою якої є операційний менеджмент готельно-ресторанних комплексів. Компанія також надає послуги з розробки концепції, проєктування, супроводу всіх етапів реалізації проєкту, консалтингу та франчайзингу для девелоперів.
В її портфелі – 55 готелів в управлінні та будівництві, серед них п’ять проєктів на Балі. Загальний номерний фонд оператора становить понад 1000 номерів.
Наразі компанія розвиває об’єкти в Польщі, Чорногорії, Австрії, Швейцарії, Німеччині, Грузії, Вірменії, Італії та в країнах Східної Азії.
Позачергові президентські вибори в Ірані, організовані у зв’язку із загибеллю іранського президента Ібрагіма Раїсі, заплановані на 28 червня, повідомляє в понеділок телеканал “Аль-Арабійя”.
За даними іранських ЗМІ, реєстрація кандидатів відбудеться з 30 травня до 3 червня. Терміни проведення передвиборчої кампанії – з 12 червня до ранку 27 червня.
Напередодні гелікоптер із президентом Ірану зазнав аварії в гірській місцевості під час сильного туману на північному заході країни, недалеко від кордону з Азербайджаном. У понеділок вранці стало відомо, що всі люди, які перебували у вертольоті, загинули. Зокрема, крім президента, загинув глава МЗС Ірану Хосейн Амір Абдоллахіан.
У понеділок верховний лідер Ірану Аятолла Алі Хаменеї підтвердив, що перший віце-президент Ірану Мохаммад Мохбер виконуватиме обов’язки президента країни. Хаменеї також повідомив, що у Мохбера буде максимум 50 днів, щоб провести президентські вибори в країні.
Крім того, за даними іранських ЗМІ, заступника голови МЗС Ірану Алі Багері Кані призначено виконувачем обов’язків міністра закордонних справ.
Раніше аналітичний центр Experts Club представив аналітичний матеріал про найважливіші вибори в країнах світу в 2024 році, докладніше відео аналіз доступний тут – https://youtu.be/73DB0GbJy4M?si=eGb95W02MgF6KzXU Підписатися на ютуб канал Experts Club можна тут – https://www.youtube.com/@ExpertsClub
Фонд державного майна (ФДМ) України завершує підготовку переліку об’єктів великої приватизації, який буде погоджено з Кабінетом міністрів і передано аукціонній комісії, повідомив глава відомства Віталій Коваль.
“Велика приватизація – це коли актив коштує понад 200-250 млн грн за балансовою вартістю або стартовою ціною. Сьогодні офіційний перелік офіційно затверджено, всі об’єкти великої приватизації мають пройти процедуру узгодження з Кабміном, бути занесеними до переліку і переданими аукціонній комісії під регуляцією міністра, які затвердять дані щодо умов аукціону”, – розповів він на Business Breakfast з “Forbes Україна” в середу.
Найціннішими активами, які внесено до переліку великої приватизації, Коваль назвав 66,65% ТРЦ Ocean Plaza (Київ), що буде виставлено на приватизацію за стартовою ціною 1,63 млрд грн, один із довоєнних лідерів ринку газобетону – компанія AEROC Investment Deutschland GmbH із трьома виробничими майданчиками за ціною близько 1 млрд грн. З державних активів на приватизацію буде виставлено готель Україна (Київ) за ціною 1,8 млрд грн.
Крім того, на аукціон буде виставлено активи ПрАТ “Об’єднана гірничо-хімічна компанія” (ОГХК), в управління якого передано Вільногірський гірничо-металургійний комбінат (ВГМК, Дніпропетровська обл.) та Іршанський гірничо-збагачувальний комбінат (ІГЗК, Житомирська обл.) за стартовою ціною 3,7-3,9 млрд грн.
“У нас є завдання від Мінфіну – 4 млрд грн (поповнити держбюджет у 2024 році – ІФ-У). Але я впевнений, що ми їх перевиконаємо. Амбітна ціна істотно вища”, – сказав глава ФДМ.
Говорячи про цільову аудиторію, яка цікава ФДМ для передачі об’єктів приватизації у власність, Коваль повідомив, що в управлінні Фонду є безліч активів: від маленького магазину, перукарського салону, пункту послуг і ательє з пошиття одягу, закінчуючи великими об’єктами, як ОГХК. Відповідно, цільова аудиторія дуже різноманітна – від фізосіб до корпорацій.
“Дуже класний клієнт для нас той, хто приходить вдруге, втретє, вчетверте. Крім того, якщо говорити про міжнародний бізнес, то найбільший інтерес викликають міжнародні групи, які вже мають бізнес в Україні, розуміють порядок денний країни, які в контексті та відчувають мікроклімат. Такі клієнти для нас дуже важливі. А також внутрішні інвестори, які мають малий і середній бізнес – вони необхідні”, – резюмував глава ФДМ.
Металургійні підприємства України у квітні поточного року збільшили виробництво сталі до 715 тис. тонн, що на 24,5% вище за показник аналогічного періоду 2023 року (574 тис. тонн) і на 17% – березня поточного року (611 тис. тонн).
Водночас Україна посіла 20-те місце в рейтингу 71 країни – світових виробників цієї продукції, складеному Всесвітньою асоціацією виробників сталі (Worldsteel).
Водночас Україна за 4 міс-2024 виробила 2,402 млн тонн сталі, що на 32,8% вище за обсяги за аналогічний період 2023 року (за 4 міс-2023 – 1,809 млн тонн). Країна перебуває на 21-му місці за підсумками січня-квітня.
Водночас Україна за 2023 рік виробила 6,228 млн тонн сталі, що на 0,6% нижче за обсяги за 2022 рік. Країна перебуває на 22-му місці за підсумками 2023 року.
Україна за підсумками 2022 року посіла 23-тє місце з виплавкою 6,263 млн тонн сталі (-70,7%).
Рекордом останніх років для України було 8 (восьме) місце в рейтингу країн-виробників сталі, складеному Всесвітньою асоціацією виробників сталі (Worldsteel). Восьме місце Україна посідала у 2013 році, далі пішло погіршення позицій і навіть випадання з топ-20 країн-виробників сталі.