Після атак на енергетичну інфраструктуру в березні-квітні Vodafone вирішив подвоїти заплановані на цей рік інвестиції в енергонезалежність. Враховуючи це рішення, компанія планує закупити додаткові генеруючі потужності та системи автономного енергозабезпечення на суму 438 млн грн. Загальні інвестиції в енергостійкість мережі у 2022-2024 роках перевищать 674 млн грн.
Vodafone спрямовує кошти на забезпечення об’єктів зв’язку батареями нового типу. Для підвищення надійності та збільшення часу автономного електропостачання базових станцій компанія вже придбала 13,5 тисяч акумуляторних батарей нового, літій-ферумного типу (LiFeРO4). Такі батареї набагато краще пристосовані до важких умов експлуатації при частих та тривалих відключеннях електропостачання. Додатково у 2024 році Vodafone планує закупити 4 612 таких батарей.
Крім того, Vodafone збільшить генеруючі потужності. Більше 1,5 тисяч вже базових станцій забезпечені електропостачанням за допомогою генераторних установок, включаючи власні стаціонарні та мобільні генератори, а також генераторні установки партнерів та клієнтів. Тільки за час війни компанія придбала близько 500 мобільних генераторів та необхідне для їх експлуатації допоміжне обладнання. У 2024 році кількість генеруючого обладнання різних типів збільшиться ще на 280 одиниць.
На сьогоднішній день більше 700 партнерських генераторів забезпечують роботу мережі під час відключень, і ця кількість постійно збільшується. Vodafone відкритий до подальшої співпраці – компанії, які мають дизель-генераторну установку і готові поділитись її потужностями, щоб забезпечити зв’язок для свого підприємства та інших абонентів у радіусі дії базової станції, можуть повідомити про це у листі на адресу no_blackout@vodafone.ua. Експерти Vodafone будуть раді обговорити деталі можливої співпраці.
Під час попередніх аварійних відключень компанія вже використала понад 1094 тон дизельного пального та бензину. Енергетики Vodafone також забезпечили достатній резерв дизельного пального та бензину, щоб згенерувати електроенергію для подальшої роботи мережі під час аварійних відключень електропостачання. Задля мінімізації ризиків нестачі певного виду палива та диверсифікації постачання палива, у тому числі за регіональним принципом, компанія збільшила кількість гуртових постачальників палива, з якими укладено відповідні договори та зроблено значні обсяги резерву палива.
Міністерство культури та інформаційної політики України призначило генеральним директором Національного інформаційного агентства “Укрінформ” спікера Східного угруповання ЗСУ Сергія Череватого, повідомляє прес-служба міністерства.
“Національне інформаційне агентство “Укрінформ” є складовою частиною державної системи іномовлення України. У воєнний час головним його завданням є висвітлення в міжнародному інформаційному просторі українського спротиву та зосередження світової уваги на питаннях підтримки нашої держави”, – зазначив в.о. міністра культури та інформаційної політики Ростислав Карандєєв.
Карандєєв також написав у Facebook, що Череватий є авторитетним військовим журналістом, речником Східного угруповання Збройних сил, полковником і кандидатом політичних наук.
“Упевнений, що новий керівник посилить ефективність агентства та організує його роботу відповідно до актуальних завдань”, – додав Карандєєв і подякував колишньому керівнику агентства Олексію Мацуці, який обіймав посаду з листопада 2023 року.
Президент України закликає Джо Байдена та Сі Цзіньпіна “продемонструвати своє лідерство” та надіслати послання Москві.
Президент України Володимир Зеленський оприлюднив відчайдушне відеозвернення, в якому закликав світових лідерів відвідати “мирний саміт” наступного місяця у Швейцарії після того, як у суботу в результаті смертоносної російської атаки на будівельний гіпермаркет у Харкові загинули 12 людей і десятки були поранені.
Зеленський звернувся, зокрема, до президента США Джо Байдена та лідера Китаю Сі Цзіньпіна із закликом взяти участь у саміті, який має розпочатися 15 червня. “Будь ласка, продемонструйте своє лідерство в просуванні миру – справжнього миру, а не просто паузи між ударами”, – сказав Зеленський англійською мовою.
Байден ще не підтвердив свою присутність, і невідомо, чи буде присутній Китай – “переговори щодо участі Пекіна тривають”, сказав помічник Зеленського Михайло Подоляк в інтерв’ю минулого тижня.
Суботній удар був нанесений наприкінці тижня, коли щоденні російські ракетні та повітряні удари тероризували друге місто України, в результаті чого, серед інших цілей, були уражені друкарня, численні житлові райони і центральний парк. У більшості випадків поблизу не було очевидних військових цілей.
Мер Харкова Ігор Терехов заявив, що в суботу вдень у будівельному магазині перебувало близько 120 осіб. “Атака була спрямована на торговий центр, де було багато людей – це однозначно тероризм”, – сказав він.
Прокуратура повідомила, що 12 людей загинули, з яких 10 ще не ідентифіковані, і 43 отримали поранення. Ще 16 людей вважаються зниклими безвісти після удару. За словами губернатора області, окремий ракетний удар, завданий рано ввечері, влучив у житловий будинок у центрі міста, в результаті чого було поранено 18 осіб.
Протягом останніх тижнів Росія працює над тим, щоб зробити життя Харкова, міста, розташованого за 20 миль від кордону з Україною, в якому до війни проживало понад мільйон людей, нестерпним. Хоча життя в місті триває, смертоносні обстріли стали щоденним явищем.
Через близькість міста до кордону російські винищувачі можуть запускати планерні бомби в центр міста з території Росії. Українські урядовці кажуть, що вдосконалені системи протиповітряної оборони та винищувачі F16 є життєво важливими компонентами захисту міста. Протягом останніх двох тижнів Харківська область також стала об’єктом нового російського наступу на місто Вовчанськ, що призвело до того, що тисячі мешканців покинули свої домівки.
Росія стверджує, що її напади на Харківську область спрямовані на створення “буферної зони”, щоб не дозволити українським силам завдати удару по прикордонних регіонах Росії.
У суботу обстрілу зазнав популярний приміський торговий комплекс. Андрій Кудінов, його директор, повідомив місцевим ЗМІ, що магазин був переповнений покупцями, які купували товари для своїх дач.
Свідки описали панічну ситуацію в супермаркеті. “Я був на своєму робочому місці. Я почув перший удар і … разом з колегою ми впали на землю. Пролунав другий удар, і нас засипало уламками. Потім ми почали повзти на підвищення”, – розповів Reuters 26-річний Дмитро Сиротенко, який говорив з великим порізом на обличчі.
Удар спричинив пожежу, яка здійняла великі хмари темного диму над торговим центром, і на боротьбу з полум’ям були залучені пожежники. Рятувальні роботи в таких умовах є небезпечними, а повторні удари, спрямовані проти тих, хто першими реагує, є загальною рисою нещодавніх російських атак.
У неділю Зеленський заявив, що це ще один доказ того, що Росія не зацікавлена в мирі. “Ми всі знаємо, з ким маємо справу. Росією керують люди, які хочуть зробити це нормою – спалювати життя, руйнувати міста і села, розділяти людей і стирати національні кордони за допомогою війни. Немає жодної нації, яка може зупинити таку війну самотужки”, – сказав він.
Зеленський заявив, що понад 80 країн вже підтвердили свою участь у швейцарському саміті. Росію не запрошено, і вона назвала цей захід безглуздим. Схоже, що його метою є не розробка дієвої формули миру, а створення великої коаліції країн, які закликатимуть Москву припинити війну, зокрема, багато країн глобального півдня, які до цього часу зберігали нейтралітет.
Подоляк, ключовий помічник Зеленського, сказав, що український президент витратив час на дзвінки численним лідерам країн глобального півдня, намагаючись переконати їх взяти участь у саміті, приділяючи особливу увагу Африці, Латинській Америці та Тихоокеанському регіону.
“Росіяни намагаються зробити все, щоб дискредитувати цю ідею і запропонувати стимули для відмови від участі”, – сказав Подоляк, натякаючи на дипломатичну боротьбу навколо саміту.
Вважається, що Китай, який мовчазно підтримує Росію в конфлікті, навряд чи візьме участь у саміті, хоча українські дипломати докладають усіх зусиль, щоб переконати Пекін взяти в ньому участь у тій чи іншій формі. Китай виклав свій власний мирний план, який українські чиновники вважають нездійсненним.
“Китайська формула полягає в тому, щоб або примусити Україну до капітуляції, або заморозити конфлікт на умовах Росії”, – сказав Подоляк. “Китай є ключовою країною [для нас], тому що як тільки ви зміните його позицію з нейтральної і незацікавленої на нейтральну, але справедливу, тоді тиск на Росію почне зростати”, – додав він.
У повідомленні, опублікованому в п’ятницю, Reuters посилається на неназвані джерела в Москві, які стверджують, що президент Володимир Путін шукає угоду про припинення вогню. “Путін може воювати стільки, скільки буде потрібно, але Путін також готовий до припинення вогню – заморозити війну”, – сказало одне з джерел.
Українські та багато західних чиновників скептично відреагували на такі заяви, зазначивши, що без реальних гарантій безпеки для України будь-яка спроба заморозити конфлікт була б безглуздою.
Сенс Банк з 1 червня запровадить ліміти на вхідні транзакції на картку клієнта від фізичних осіб, які обслуговуються в інших банках (P2P, person-to-person): до 200 переказів на суму до 1 млн грн щомісяця, свідчить інформація оновленої версії публічної пропозиції АТ “Сенс Банк” на укладення договору про банківське обслуговування фізосіб.
Згідно з нею, також буде встановлено обмеження суми переказів на картку за добу і протягом тижня – на рівні 400 тис. грн, тоді як ліміти за кількістю транзакцій на зазначені періоди: до 30 на день, і до 100 – за тиждень.
За даними Національного банку України, на 1 квітня 2024 року за розміром загальних активів Сенс банк посідав 8-ме місце (136,63 млрд грн) серед 63 банків, що діяли в країні. Банк увійшов до трійки лідерів за чистим прибутком за 2023 рік: він склав 5,04 млрд грн.
Як повідомлялося, Нацбанк у межах боротьби з відмиванням коштів планує в найближчі 30 днів запровадити на період воєнного стану обмеження на кількість переказів фізичних осіб (P2P, person-to-person) – до 30 на місяць, із лімітом суми до 100 тис. грн.
Ціни виробників промислової продукції України у квітні 2024 року зросли на 3,3%, тоді як у березні зафіксовано падіння цін на 9,1%, повідомила Державна служба статистики (Держстат) у п’ятницю.
Держстат уточнює, що в межах України у квітні до березня 2024 року ціни промвиробників зросли на 3,6%, у разі постачання за межі країни – на 0,9%.
Згідно з її даними, у річному вимірі (щодо аналогічного місяця минулого року) за підсумками квітня 2024 року ціни в промисловості зросли на 4,9%, за підсумками березня – лише на 0,2%.
За чотири місяці поточного року зростання цін промвиробників становило 5,7% до аналогічного періоду 2023 року.
За даними статвідомства, у добувній промисловості та розробленні кар’єрів у квітні порівняно з попереднім місяцем 2024 року продукція здешевшала на 0,3%. Зниження цін у видобутку кам’яного вугілля становило 1,9%, у видобутку сирої нафти та природного газу – 0,4%, тоді як ціни у видобутку металевих руд зросли на 2%.
Ціни зросли при постачанні електроенергії та газу – на 6,8%, у виробництві енергії – на 5,4%, виробництві комп’ютерів, електронної та оптичної продукції – на 1,5%, хімічної продукції – на 1,1%, металургії – на 1%, виробництві гумових і пластмасових виробів – на 0,9%, електроустаткування – на 0,8%, фармпродукції – на 0,7%, у харчовій промисловості – на 0,4%, машинобудуванні – на 0,3%, текстильному виробництві – на 0,2%.
Водночас ціни знизилися у виробництві коксу та продуктів нафтопереробки – на 5,1%.
Міністри фінансів G7 обговорили варіанти використання відсотків від заморожених російських активів для допомоги Україні. Київ посилив свої заклики про надання більшої міжнародної фінансової допомоги для боротьби з московським вторгненням.
Міністри фінансів країн “Великої сімки” (G7), групи заможних демократій, у суботу заявили про “прогрес”, але не про прорив у переговорах щодо використання заморожених російських активів для підтримки України, яка продовжує боротьбу з російськими військами, що вторглися на її територію.
Зустріч міністрів G7 у північноіталійському місті Стреза була зосереджена, головним чином, на питанні, як знайти більше коштів для України, оскільки Росія продовжує новий наступ у Харківській області на третьому році свого неспровокованого вторгнення.
G7 та її союзники заморозили близько 300 мільярдів доларів (276 мільярдів євро) російських активів невдовзі після того, як Москва розпочала повномасштабне вторгнення до свого сусіда в лютому 2022 року.
Зустріч відбулася після того, як цього тижня ЄС офіційно схвалив план використання відсотків від заморожених російських активів, оцінивши, що це може приносити Україні до 3 мільярдів євро щорічно.
Що сказали міністри про переговори?
Міністри фінансів G7 не повідомили про досягнення остаточної домовленості щодо використання російських активів у суботу.
“Ми досягаємо прогресу в наших дискусіях щодо потенційних шляхів використання надзвичайних прибутків, отриманих від іммобілізованих російських суверенних активів, на користь України, відповідно до міжнародного права та наших відповідних правових систем”, – йдеться в підсумковій заяві міністрів.
Міністри підтвердили, що російські активи залишатимуться замороженими “доти, доки Росія не заплатить за шкоду, яку вона завдала Україні”. Вони також піднімають питання про можливість введення подальших санкцій проти Москви.
Міністр фінансів Італії Джанкарло Джорджетті заявив, що міністри зіткнулися з технічними та юридичними питаннями, але сподіваються представити пропозицію до саміту лідерів G7 наступного місяця в Апулії, Італія.
“Ми не заперечуємо труднощів, але є тверда рішучість знайти рішення”, – сказав він.
Які саме плани обговорювалися?
Міністр фінансів Франції Бруно Ле Мер заявив, що міністри прагнули “досягти принципової політичної угоди”, а не готового рішення.
Про це йдеться у проекті заяви за підсумками зустрічі, з яким ознайомилося інформаційне агентство Reuters: “Ми досягаємо прогресу в наших дискусіях щодо потенційних шляхів повернення надзвичайних прибутків, отриманих від іммобілізованих російських суверенних активів, на користь України”.
Заява не містила жодних цифр чи деталей, що свідчить про те, що перед наданням таких кредитів необхідно вирішити низку юридичних і технічних питань.
Будь-яка детальна угода потребуватиме схвалення лідерів G7, які зустрінуться наступного місяця в Апулії, Італія.
Сполучені Штати, зі свого боку, закликають своїх партнерів по G7 – Японію, Німеччину, Францію, Велику Британію, Італію та Канаду – створити кредитну лінію для України, забезпечену майбутніми відсотками, отриманими від заморожених російських активів.
Ця пропозиція, яка могла б надати Києву 50 мільярдів доларів у короткостроковій перспективі, викликає кілька запитань, зокрема, хто випустить борг і як розподілятиме ризики між партнерами G7.
Наприкінці зустрічі міністр фінансів США Джанет Єллен заявила, що кредит для України, забезпечений доходами від заморожених російських суверенних активів, є “основним варіантом” для розгляду лідерами G7 у червні, але додала, що вона не хоче “нічого знімати зі столу як майбутню можливість”.
У суботу до міністрів приєднається міністр фінансів України Сергій Марченко.
Джерело: https://www.dw.com/en/g7-makes-progress-but-no-deal-on-russian-assets-for-kyiv/a-69181131